Obsahy(1)
Mladý Parížan Stéphane prichádza uprostred zimy na stanicu v Bukurešti, sprevádzaný zvláštnou piesňou s "fatálnym" ženským hlasom, ktorý vraj patrí speváčke Nore Luce. Práve za ním sa vydáva kamsi na rumunský vidiek, aby hľadal tú rómsku speváčku, ktorej hudba jeho otcovi i jemu samotnému tak učarovala. Namiesto nej objaví komunitu olašských Rómov, ktorí žijú na okraji dediny, sčasti trpení, ale i nenávidení miestnym "bielym" obyvateľstvom. Prostredníkom, ktorý Stéphana uvedie do zvláštneho a chaotického sveta cigánskej hudby a zvykov, je Izidor, bulibaša čiže hlava miestneho klanu, starec, ktorý ochraňuje "svojho" Francúza ako raritu. Stéphanovi na jeho nových priateľoch, medzi ktorých patrí i krásna, vášnivo divoká a nespútaná Sabina, jediná, kto rozumie jeho reči, vadí ich neporiadok, nespoľahlivosť a zbytočné frajerstvo. Postupne sa ale s nimi zžije a oceňuje ich otvorenosť, muzikálnosť a vrelosť. Jedného dňa však spolu s nimi pozná trpké ovocie rasovej neznášanlivosti. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (40)
Hudobno-zábavná sonda do života cigánov žijúcich v Rumunsku z pohľadu mladého francúzskeho tuláka, hľadajúceho nejakú neznámu speváčku Noru Lucu, ktorú pozná iba zo starej nahrávky od jeho otca. Príbeh je dosť jednoduchý (čo je trochu na škodu, lebo situácia nahrávala väčšiemu záberu), ale čo sa týka priam až dokumentaristického zobrazenia života chudobných, ale energických a pohostinných cigánov, tak film má veľké pozitíva... Poteší aj ľúbostná romanca medzi Stéphanom a Sabinou, ktorá oživila aj trochu smutný (ale predpokladaný) záver filmu. ()
Už keď som ho videl pred rokmi po prvý krát, zanechal vo mne hlboký dojem. Výborne zobrazená nespútanosť, impulzívnosť a schopnosť užívať si život aký je a čo prináša. Ostrý kontrast s našou kultúrou, neustálym plánovaním, uvažovaním o budúcnosti a napĺňaní očakávaní, ktoré sú na nás kladené zo všetkých strán. Chcelo sa mi vycestovať na Balkán a byť niekoľko týždňov podobne ako Stéphane s nimi, oslobodiť sa od všetkého a žiť len pre daný okamžik.... ()
,,MOJI BRATŘI, AŤ VÁM BŮH PŘINESE HODNĚ ŠTĚSTÍ A ZDRAVÍ!“… /// Stefan mezi indiány. Výprava za hudební můzou do místa, kde mu nerozumí (ani kdybys uměl řeč chlapče!). Rumunskej venkov, novodobá Osada Havranů – to je příležitost k poznání bližního svého. Taky mi to připomíná tu vo Černý kočce a bílýmu kocourovi. Jen tady je to takovej (skoro)dokument, našroubovanej na příběh Francouze, hledajícího zpěvačku. Co je a co není hraný brzo rozeznáte. Cigánská svatba, šukačka, rvačka i odmoření vesnice. Takový… autentický, místy špatně pochopitelný, ale hlavně dost dobrá pomůcka ke studiu (hlavně ty slovní kombinace!). Ať už jedete v čemkoliv. /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Certifikát na panenství EXISTUJE! 2.) Miluju ty písničky v indických filmech. 3.) Dilina šis! 4.) Thx za titule ,,cyrilko“. /// PŘÍBĚH *** HUMOR ne AKCE ne NAPĚTÍ ne ()
Pozerat sa na to, ako nejaky demental a miestny Down /Romain Duris/ tuzi spoznat Cigansky svet a Ciganske osady, je pre mna asi tak vzrusujuce, ako predstava opalovania a kupania sa na Cukotke. No nic to, zas dalsi dovod, preco z Balkanu sa oplati vsimat len Kusturicu a jeho filmy. Rumunsku kinematografiu s takymito "filmovymi nadherami" fakt nie. 31 % ()
Film obcerstvujici, spontanni, hlucny, elektrizujici, syrovy, autenticky, antirasisticky a vrely. Je tu plno ritualu, hudby a pohostinnosti Romu. Jejich etnicita a identita. Rikal jsem si, kde se v zime myji a perou, kdyz stale vypadaji tak ciste. Jsou urcite nejuspesnejsi spolecenskou skupinou z hlediska schopnosti reprodukce narozdil treba od vysokoskolaku, kteri se reprodukuji prevazne citacnim indexem a pachaji na sobe holocaust. Shledl jsem na promitani v Bukuresti. ()
Reklama