Režie:
George PalScénář:
David DuncanKamera:
Paul VogelHudba:
Russell GarciaHrají:
Rod Taylor, Alan Young, Yvette Mimieux, Sebastian Cabot, Tom Helmore, Whit Bissell, Doris Lloyd, Paul FreesVOD (1)
Obsahy(2)
Dnes tady, zítra jinde. Když George (Rod Taylor) sedí za ovládacím pultem svého nového vynálezu, patří mu všechen čas na světě. Vynalezl stroj času, který ho dokáže přenést z roku 1899 do válkou zpustošeného 20. století a pak následně i do roku 802701. V tomto čase, mírumilovní Eloiové čelí své ponuré budoucnosti jako kořist podzemních Morlocků… dokud nezasáhne cizinec z minulosti, který cestuje časem. Za režisérský knipl této klasiky Stroj času od H. G. Wellse se posadil průkopník speciálních efektů George Pal, jehož celovečerní a krátké filmy získaly dohromady sedm Oscarů a zvláštní ceny. Vzniklo tak oblíbené dobrodružství plné vizuálních zázraků, od jaderné destrukce Londýna (doplněné lávovými erupcemi) až po pestrobarevné cestování časem. (Magic Box)
(více)Videa (1)
Recenze (75)
Žáner sci-fi má jednu vážnu nevýhodu oproti žánrom, kde netreba využívať špeciálne efekty a to, že vyžaduje nadčasovosť trikárov. Myšlienky ostávajú platné väčšinou stále, čo je prípadom aj tohto filmu, lenže triky, výprava a predovšetkým masky (ako vidíte aj na plagáte), sú už tak zastaralé, že sa pri jeho sledovaní neubránite smiechu. Remake v dobe počítačových trikov bol preto logickým ťahom, lenže všetci vieme, ako to dopadlo. Pozerám, že týmto názorom tu iba nosím drevo do lesa. ()
Další z možných adaptací díla H.G.Wellse, která mě okouzlila ze všech dosavadních shlédnutých nejvíce. Touha člověka dosáhnout za určitou hranici, kam ještě plno lidí nedospělo a být ten první, kdo se dostane dál :) Nejvíce se mi líbilo prvních sto let, které George projel ve svém stroji a dále po roce 1960, kdy ani sami členové filmového štábu netušili, jak to bude dá ;) po roce 2000 to byla spíš sranda, ale rozhodně chválím, že se "cestovatel" podíval až o několik tisíců let dále a tímpádem mi poskytl pohled, který jsem si nedokázala ani představit. Jediným negativem byla Yvette Mimieux, jejíž herecké "umění" bylo spíše děsem, ale přisuzuji to její filmové postavě, která se chovala zcela naivně a nevědoucně. ()
Londýn, 31.12.1900: Vynálezce George oslaví poslední den století páry malou soukromou prezentací. Poslední výkřik amatérské vědy, stroj času, považují jeho přátelé za podivný silvestrovský žert. George to ale myslí vážně a ještě téhož večera zestárne o hezkých pár let... Kdyby se celý film nesl v rozverném duchu prvních 45 minut, líbil by se mi mnohem víc. Tato první část hýří nápady a při vší láci prokazuje stejně sympatickou schopnost udělat z nouze ctnost jako některé filmy Karla Zemana nebo Oldřicha Lipského. Už ten samotný stroj času se mi líbí. Základní kostra připomíná saně, vzadu má cosi jako rotující slunečník a jako "palubní desku" něco na způsob herního automatu. :-) Vše je to jako správná steampunková rekvizita vyšperkováno umělecky zdobenými plíšky, nýty atd. Moc pěkný je nápad znázornit cestu časem vpřed měnícími se modely dámských šatů na jinak nehybné figuríně. Horší je to s druhou částí filmu, kde stroj vyklopí George v daleké budoucnosti. To, že mají obyvatelé legrační účesy podle hrnce a zlí Morlokové jsou na modro natření bachratí lidé s nohama do O, by mi nevadilo tolik, jako že se v této druhé části filmu mnoho neděje. Ty tam jsou zmíněné nápady, jak něco vyjádřit ve vtipné zkratce. Přesto je to sympatický film a IMHO ve zkoušce časem obstál o něco lépe než třeba Fantastická cesta . Měli byste ho vidět třeba už proto, že v lepších kouscích tu první část parafrázuje Rowan Atkinson a tu druhou zase Woody Allen. 60% ()
Tady opravdu váhám. Na jednu stranu sci-fi s Verneovským nádechem, se kterým si tvůrci evidentně vyhráli, ale kterému jde i o víc, než být jen trikovou zábavou. Na druhou stranu vše ostatní co s trikovou stránkou nesouvisí, od herců po režii, je velmi průměrné, postrádající nějaký zajímavější nápad a s poněkud naivním scénářem, který navíc dodal Wellsově předloze velmi dobový nádech. Čili: Ten stroj času se jim opravdu povedl, ale DeLoraine je jen jedna. ()
Kvalitní starý scifi film podle světoznámé knihy, byť spíše preferovat delší povídka, H. G. Wellsa. JIž je to pár let co jsem si tuto útlou knížečku půjčil v knihovně a za doprovodu Morriconeho Pro hrst dolarů a Pro hrst dolarů navíc, ji s gustem za pár hodinek přečetl. Kniha v sobě snoubí notnou dávku humanity, napětí i důraz na sociální otázky. Co jiného jsou Morlokové, než vykořisťovaný proletariát, pracující na zahálčivé Eloie? Dnešní divák již nebude tolik okouzlen, jako jeho předchůdce před půl stoletím. Je to bohužel nevyhnutelné, ale vše stárne. Zajímavostí předlohy je, že si každý tvůrce i přes omezenost psaného textu může zvolit, jaký žánr chce mít. Buď se vydá klasickou dobrodružnou cestou, jako nejnovější zpracování z roku 2002 či vytvoří nefalšovaný horor, což se bohužel zatím nestalo, byť příběh k tomu nebezpečně svádí. Palova verze je něco mezi, možná kdyby snímek režíroval některý z makabrózních tvůrců, nebylo by to na škodu věci. Film ve své době nebyl nikterak extra výpravným dílem, zvláště když porovnáme rozpočet Palovy o sedm let starší a třikrát tak dražší Války světů. Trikaři použili jednoduché, přesto nesmírně působivé efekty, které však dnešní náctiletý divák asi příliš neocení. Skladatel Russell Garcia zkomponoval pěknou hudbu, i když většina nejkrásnějších pasáží je přehlučena zvukovými efekty. Takže lidem, kterým nevadí, že film na který se dívají je často starší než oni a mají rádi Viktoriánskou éru (Pyramida hrůzy bude asi už nepřekonána) a scifi, nelze než doporučit. ()
Galerie (65)
Zajímavosti (20)
- Když George dorazí do roku 802701, jeho stroj času ukazuje datum 12. října. George se tudíž objevil v "Novém světě" symbolicky na výročí Columbova objevení "Nového světa" - Ameriky. (Caszidy)
- Na plaketě na kontrolním panelu stroje času stojí: "Vyrobeno H Georgem Wellsem". (Caszidy)
- Sluneční hodiny na Georgeově dvoře mění umístění a v závěrečné scéně chybí. (sator)
Reklama