Režie:
Philipp KadelbachScénář:
Stefan KolditzKamera:
Kolja BrandtHudba:
Michael KadelbachHrají:
Sylvester Groth, Peter Schneider, Florian Stetter, Thorsten Merten, Sabin Tambrea, Vojtěch Vomáčka, Robert Nebřenský, David Šír, Rainer Bock, Andreas Lust (více)Obsahy(1)
Poslední dny v Buchenwaldu mezi přežitím a morálkou... Hans Pippig se v dubnu 1943 dostává za šíření bolševické propagandy do koncentračního tábora Buchenwald. Během nadcházejících let se stane členem táborové buňky, která plánuje ozbrojený převrat, jenž má nastat ve chvíli, kdy budou Němci vyklízet tábor před postupující západní frontou. Na jaře 1945 se do tábora s jedním z mnoha transportů dostává malý chlapec, kterého tam v kufru propašoval přítel jeho otce. Pippig chlapce náhodou objeví a rozhodne se za pomoci kolegů ze skladiště oděvů pro vězně a zabavených věcí chlapce v táboře schovat a uchránit před jistou smrtí... Film z produkce společnosti UFA Fiction představuje druhou adaptaci stejnojmenného románu Bruna Apitze z roku 1958. Autor, který sám coby komunista strávil osm let v koncentračním táboře Buchenwald, v knize vypráví sice fiktivně vystavěný příběh, ale vycházel při tom z reálných událostí a v jednotlivých postavách (byť pozměnil jejich jména) vycházel z lidí, které v táboře poznal. Nejinak je tomu s figurou malého chlapce, která vychází z příběhu Stefana Jerzyho Zweiga, o němž Apitz slyšel, ale sám se s ním nesetkal. Zweig, známý dnes jako buchenwaldské dítě, se do tábora dostal jako tříletý v roce 1944 s otcem a za pomoci vězeňských funkcionářů přežil až do osvobození. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (50)
Trochu plakátová postdederonská vzpomínka. 1) Autor knižní předlohy Bruno Apitz byl komunista, v Buchenwaldu strávil osm let a po válce žil v NDR. To vysvětluje, proč nositeli odporu a hrdinských činů jsou právě jeho spolustraníci i určitou schematičnost postav, které jsou buď hrdinské nebo zločinné anebo nevinné. Ale ideologická podmíněnost filmu příliš neškodí. 2) Zajímavý je český podíl (kompars, technické služby, natáčecí místa). ()
Dobře natočený film s těžkým tématem z těžké doby. Kdy komunisté (např. Antonín Kalina -zachránce židovských dětí, posmrtně Spravedlivý mezi národy, a Ernst Thälmann. Bohuslav Kindl. dvakrát z KSČ vyloučený Jiří Žák, ale i Alexej Čepička) přes pakt Ribbentrop-Molotov si užívali spolu se sociálními demokraty (Václav Konopa, Robert Klein) a nejen německými antifašisty ( mimo jmenovaných třeba Josef Čapek) nacistickou důkladnou péči. Přes ty to hnědé temnoty se i zde nalezly paprsky naděje lidskosti. Je zajímavé vidět strýčka Rudyho z Krycího jména U.N.C.L.E. na druhé straně barikády. Sabin Tambrea dobrý. Potěšila i česká herecká stopa. ()
Po všetkých filmoch o šialene krutej realite koncentračných táborov je ťažké uveriť tomuto príbehu a pohľadu na normálne tváre väzňov. Možno len nezohnali dosť štíhlych hercov. Aj to vzájomné vydieranie dozorcov a väzňov bolo akoby z iného sveta a zostáva nám len rešpektovať predlohu a svedectvá o faktoch, ktoré sa spomínajú aj tu v komentároch. Oproti filmu z roku 63 veľa zmien nie je, len retrospektívne spomienky, ktoré toho ale veľa nepriniesli. ()
Toto filmové zpracování slavné knižní předlohy se myslím vydařilo. A je sympatické, že film točili sami Němci. Ačkoliv nová generace se už prakticky nemá sama za co omlouvat a je i chybou to po ní chtít, je dobré, že si téma holocaustu Němci stále uvědomují a připomínají jej. Já k filmu prakticky nemám výhrad, snad jen že klíčové momenty mohly být řešeny s větším napětím. A přiznávám, že mi tam také vadily (stejně jako v každém válečném filmu) ty dobové dokumentární záběry. Pro pohyb v časové ose byly důležité, ale vždy mi vadí ten kontrast hrané - barevné s nehraným - černobílým... Chápu však že točit postup amerických armád stále blíže k Buchenwaldu by byl nad rámec rozpočtu filmu a koneckonců, příběh sám řeší něco úplně jiného. A tak téma nalezeného chlapečka, kterého je možné zachránit avšak za cenu možné ztráty vlastního života jen pár dní před koncem války a nacistického běsnění je stále aktuální. Jak se zachovat? Chovat se jak zvíře, které chce jen samo přežít a nebo se zachovat jako člověk v místě, kde lidství a důstojnost ztratilo svoji váhu a význam hned po výstupu z dobytčáku? Pokud to jde vůbec takto napsat, pak jsem musel ,,ocenit'' samotné zpracování Buchenwaldu. Baráky, apelplac, bunkry.. vše bylo naprosto věrné. Peklo přeplněných zavšivených paland, komanda, kápové, esesáci (hlavně ze Sabina Tambrei šel opravdu strach)...Nebřenského jsem ve filmu nikde nezahlédl ač jsem se snažil. --- Zkrátka člověk na tom místě smrti úplně byl... Nevím kde sehnali tolik vyhublých lidí, ale tento komparz nebyl jako z jiných filmů o táborech smrti... Lidé zde byli opravdu vychrtlí kost a kůže s propadanými hrudníky kamsi dovnitř svých těl... Opravdu reálné ztvárnění samotného pekla. Ačkoliv bych měl pár výhrad, přejdu je. Vítám každý takový nový film a vítám jej tím více čím později je natočen od těch šílených válečných let. Není to za čisté 4 , ale zaokrouhluji nahoru. * * * * ()
Príbeh má skutočné pozadie ale nie je skutočným príbehom, skutočný príbeh začal v auguste 1944 kedy prišiel do koncentračného tábora Buchenwald 3 ročný chlapec so svojím otcom a bol riadne zaregistrovaný. Nebol jediným dieťaťom v tábore, ale bol najmladším a tak si ho politickí väzni zobrali pod svoju ochranu. Nemecký spisovateľ Bruno Apitz bol väzňom tohto koncentračného tábora a tak opísal skutočný príbeh tohto chlapčeka. Tretie remake filmu Nahý medzi vlkmi (1960,1963 a teraz 2015) sa zameriava na historické zobrazenie posledných 14 dní v tomto tábore a tento film nie je taký uhladený, je surovejší a drsnejší, ako ten z roku 1963. Bolo úžasné vidieť, ako ľudia fungujú v extrémnych podmienkach, boj o prežitie bola to realita v táboroch a tu potom existuje len málo solidarity. Takže tu niekde sa stráca ideológia o hrdinstve a človek je schopný všetkého. Konkrétne k Buchenwaldu. Prvým veliteľom bol surovec Karl Koch, neskôr popravený za finančné machinácie, jeho nástupcom bol Hermann Pister. Ten ráno 11. apríla 1945 zavolal dvoch väzenských zástupcov a oznámil im, že oddiely SS odchádzajú z tábora a odovzdal im zodpovednosť za 21 tisíc väzňov nachádzajúcich sa v tábore. Vtedy sa začali pripravovať aj členovia ilegálneho komunistického výboru. Jednak mali obavy, či ustupujúci esesáci nezačnú zabíjať väzňov, jednak chceli čo najväčší počet Nemcov zadržať, aby ich po vojne mohli postaviť pred súd. O 15,00 mali väzni v rukách celý tábor. Obsadili ho bez boja, bez výstrelu a bez obeti na životoch. Zajali 76 esesákov, ktorí nestihli včas odísť. Vedenie v Buchenwaldu prevzala dočasná správa tábora zložená z väzňov 10 rozličných národností. Okolo 17. hodiny dorazil do Buchenwaldu prvý americký džíp s dvoma vojakmi – poručíkom Emmanuelom Desardom a seržantom Paulom Bodotom, príslušníci 4. tankovej divízie americkej armády. ()
Galerie (34)
Photo © ARD
![Nahý mezi vlky - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/693/159693359_f0fadb.jpg)
Zajímavosti (7)
- Film bude uveden na 70. výročí osvobození Buchenwaldu. (Yardak)
- V koncentračním táboře Buchenwald bylo od roku 1937 do roku 1945 zabito přibližně 56 500 lidí, z toho 818 bylo z Československa. Po druhé světové válce do roku 1950, tábor fungoval jako speciální tábor pro NKVD. Po tuto dobu zde zemřelo kolem 7000 vězňů. (dom156)
- Památník Vojna v Lešeticích u Příbrami byl v dubnu a květnu kvůli natáčení uzavřen pro veřejnost. (Yardak)
Reklama