VOD (3)
Obsahy(1)
Skupina vysokých nehybných postav obrácených k postavě ještě vyšší, nesoucí na hlavě korunu. Jeskynní malby z Horseshoe Canyonu v Utahu jsou prvním i posledním tónem skladby, která diváka provede světem tak, jak ho vidí Godfrey Reggio. Majestátní věkovitost stalních útesů, zdánlivá nehybnost pouště i věčná dynamika mořských vln sugerují prapůvodní čistotu života, do níž náhle, po staletích pozvolného, takřka neměřitelného vývoje, vstupuje člověk, měnící svou energií podobu světa i rytmus plynutí času. Přináší technický pokrok, zrychluje, propadá se do anonymity, přivádí na svět úžasné vynálezy i ničivé prostředky nepředstavitelné síly, zamořuje životní prostředí a vede války. Reggio beze slov, jen prostřednictvím fascinujících obrazů a za doprovodu úchvatně minimalistické hudby Philipa Glasse poprvé komentuje vztah přirody a člověka, resp. destruktivní sílu lidského působení na naši planetu. (AČFK)
(více)Recenze (273)
Pětihvězdičková filmová lyrika s pětihvězdičkovou hudbou. 'Nuff said. ()
Synopse: Snímek je natolik silným, že po shlédnutí v kině Vám zůstane mozek "někde jinde". Projekt 100 zařadil tenhle kousek do svého programu roku 2014. Určitá vnitřní forma posunu zaručena. ()
ideálne s brčkom. toto sa dá pozerať x-krát stále dokola. ()
Symfonie filmařské zarputilosti(film vznikal skoro 6let),hudby(Philip Glass) a dokonalého rytmického střihu dala vzniknout jedinečné zprávě o nás a planetě na které žijeme. Jedná se sice o dobu předinternetovou,ale právě ten kontrast,který dává tušit ještě větší změny a proměny lidské společnosti a jejímu vlivu na naší matičku Zemi, je to nejcennější,co tento snímek přináší. Technicky naprosto precizní záležitost točená prostředky,které by dnes stěží kdo použil.Faktor husí kůže - pět hvězd! Zajímavé komntáře : Malarkey, zputnik. ()
No jo, jsme takové automaty, které jsou vytržené z kontextu a ztratily kontakt se svým bytím. ()
To jsem si takhle jednou po půlnoci nalil sklenici vína a řekl si, že se teda podívám na ten film bez scénáře, děje a herců. Dám tak deset minut a pak to vypnu. Ze začátku se mysl pokoušela film analyzovat a tím ho zneškodnit: "hm, zřejmě chce ukázat různé podoby vody - moře, mraky, led..." ale asi po hodině ji ten film vypnul a nechal jenom plynout obrazy do nějaké díry ve mě. Když to skončilo, tak jsem se šel vychcat a byl si přitom vědom geologických procesů ve zdech a otáčení nebeské sféry nade mnou. ()
vnímám to spíše jako jakousi obrazovou encyklopedii světa (doby, Ameriky - USA, zatim nevypovídá o světě - proto taky ambicióznější POWAQQATSI z roku 88), tedy jen Amerika a to částěčně s odstupem - automaty, móda, design, diskošky, konzum - 80. léta (ikdyž se točit začlo v 70. tejch) - to tam byl hospodářskej vzestup, blahobyt, dálnice, burza, open space kancly, nástup počítačů - města z vejšky vs. mikročipy :), ale pozor, pak taky začal třeba AIDS a další srandy - tedy všecko se tam nacpat nedá, všecko se vyjádřit, naznačit nedá.., studená válka - vrcholící závody ve zbrojení)... Zamýšlet se nad plusy a mínusy civilizace můžete sami dnes a denně - z města do přírody (ikdyž dneska díky globalizaci takovéto obrázky už pořídíte na daleko více místech, mrakodrapů už má Asie snad víc jak Amerika..), tyto dokumenty nám ukazují svět jinak, než ho můžeme běžně vidět, záběry nejsou zrychlené, ale časosběrné - tedy se s nímá s jinou frekvencí, někdy třeba jeden snímek za minutu apod., ve své době to nebylo jistě moc okoukané, dneska je to samozřejmost, kterou si může za poměrně málo vyzkoušet skoro každý, přesto je film i přes své stáří stále fascinující, rozpětí je poměrně epické, záběry mi průměrné nepřišly, spousta z nich používá různé jízdy (zajímalo by mě, jak je vlastně snímek technicky inovativní...nj, to je těžké, že, kritika civilizace a technologií, když film by bez výdobytků civilizace asi bejt nemoh, tak se asi řeší ta přemíra, chápu, film je hodně technologický - časosběrné kamery a různá zařízení pro ultrapomalý pohyb.......), někdy ultrapomalé, jindy jsou to auta, autobusy či co, máme možnost vidět věci v jiné časové rovině, dává to prostor různým interpretacím, ale jistě, ekologický téma, stres, lidé se holt hemží - lidské mraveniště, tedy v přírodě je taky sem tam nějaký ten spěch, ale samozřejmě s civilizací se to nedá srovnávat, svět se asi zrychluje a zrychluje, né, tady je to určitě spíše hlavně i vizualitě, vizuální fascinaci - autorů, pak diváků a funguje to dodneška....Chronos přinesla další typy záběrů (šla do historie), ale K. i Baraka je rozhodně hezčí..intenzivnější........hudba Glasse je zásadní (ale ty sborové zpěvy mě moc nebraly, až lehce iritovaly), všecko výtečně stmeluje a zintenzivňuje fascinaci....jestli je depresivní, to nevím, mě to asi baví, nikdy mě to nenapadlo.....no, líbivá určitě není, uklidňující....____jinak, pokud si člověk o tvůrcích přečte něco více, tak je jasné, že to kritika civilizace je, u těch dalších squatsi je to evidentnější...K. je pro mě spíše ta obrazová encyklopedie...světa http://en.wikipedia.org/wiki/Koyaanisqatsi Koukám, že tvůrci se lehce inspirovali tímto naprosto neznámým experimentálním snímkem z roku 75, a filmaře dokonce k Koy.. přizvali......jsou tam časosběrné záběry města, které prostřídavají s makrozáběry nějakého proudění krve či co...to byl tedy už rok 75...jinak u Koyaanisqatsi to mělo koukám zajmavej vývoj, než se rozhodli proto postavit vše hlavně na časosběrech.... http://vodpod.com/watch/4021861-u-b-u-w-e-b-film-video-hilary-harris-organism-1975 () (méně) (více)