Režie:
Bernard BorderieKamera:
Armand ThirardHudba:
Paul MisrakiHrají:
Gérard Barray, Mylène Demongeot, Georges Descrières, Bernard Woringer, Jacques Toja, Daniel Sorano, Françoise Christophe, Guy Delorme, Jean Carmet (více)Obsahy(1)
Na prohry spojené s potupou se nezapomíná. Mylady, Rochefort a kardinál Richelieu prohráli boj, ve kterém měla padnout královna, čímž by se definitivně posílila pozice a vliv, kterou má kardinál Richelieu na krále. D'Artagnan za pomoci svých přátel přivezl včas královniny přívěsky, které neprozřetelně darovala vévodovi z Buckinghamu. Kardinál jako muž intrik, který se drží v pozadí, ví, že nemůže zaútočit přímo, jeho nástrojem se stává Mylady, která je posedlá touhou po pomstě. Snad by dokonce svou podlostí horkokrevného a zbrklého d'Artagnana přemohla, ale ten má své věrné ochránce Athose, Porthose a Aramise. A navíc jeden z nich má s ní nevyřízené účty z dávné minulosti. Tři mušketýři, kteří jsou vlastně čtyři, tak znovu tasí kordy, aby bojovali proti nepřátelům Francie, podlosti a zradě. (Česká televize)
(více)Recenze (67)
Podle mého názoru nejlépe zfilmovaná verze, sice taky není úplně přesně podle knižní předlohy, ale mušketýři nejvíce odpovídají mým představám, jaké jsem o nich při čtení románu měla a nechybí ani notná dívka romantiky a humoru. A i když si nepotrpím u mužů na kníry, tak tento d´Artangnan ani ostatní mušketýři by bez knírku nebyl úplní. ()
"Ženy unášejí muže ze stejných důvodů, jako muži unášejí ženy." To mohu potvrdit, ale většina těch, které mne unesly, vypadala spíš jako zmačkaný Planchet než svůdná Mylady. D'Artagnan si však na svůj únos rozhodně nemohl stěžovat a mě při něm pobavil hladový Porthos, legendární skok do sena a samozřejmě věšení mnichů na zvony. To by mě asi bavilo.. ()
Mušketieri sú oddaní a hrdinskí, ženy sú krásne a neverné. So znamením na ramene, aj tie bez neho. Na začiatku pár vetami zopakovali obsah prvej časti, ale veľmi podstatné to nebolo. Aj tak sa všetko vyvinie ináč, dobro zvíťazí nad zlom a mierne gýčovitej kostýmovej rozprávke je koniec. ---- Sám král podepsal vaše osvědčení. Ale ruku mu vedla královna. ()
Po letech velké zklamání, ačkoliv v porovnání s pozdějšími zpracováními (především v režii made in U.S.A.) je tahle verze pořád nejlepší. Typově přesně vybraný Richelieu, uvěřitelná hlavní čyřka (škoda, že Gérardu Barrayovi nebylo o pár let míň, v tomto v případě pořád dávám přednost Michaelu Yorkovi). Ovšem Mylène Demongeot pro mě není uhrančivá Mylady, ale slabý klon Brigitte Bardot; navíc se kvalitou hereckého projevu blíží spíš představitelce Angeliky. Chápu záměr režiséra o pobavení, nicméně jedna z nejsilnějších scén v knize, která koketuje s gotickým románem - poprava Mylady - je ve filmu trestuhodně odbytá; nechápu, proč se musela odehrávat za denního světla, když už režisér úplně vypustil roli kata. A hudba? Darmo mluvit. Prostě - jak říkával můj tatínek - průměrná rytírna. A ne že by Dumas nešel udělat jinak; pro mě zůstává vrcholem Chéreauova Královna Margot. ()
Ještě lepší zakončení nejlepší verze slavného románu. Napínavé, zábavné, intriky, lsti, pasti. Jeden by si myslel, že sleduje pletichaření českých politiků. Byť jsem viděl poněkolikáté, tak opět ta mrcha Mylady propíchla půvabnou Constance! Pravda, řešení nejelegantnější - v knize ji otráví nápojem, v jednom z pozdějších zfilmování ji ( Fay Dunaway) uškrtí korály, což považuji za krajně nevkusné a trapné, i když Fay je kočka. Mylady je smyslná a proradná, jak zákon káže, a proto ji trest nemine. O proti knize, kde krásná hlavička letí dolů na ostrůvku obklopeném tichou vodou, je pouze probodena ( asi oko za oko). Nu a d´Artagnan jako správný sukničkář příliš netruchlí, vždyť Francie má krásných žen na rozdávání. ()
Galerie (8)
Zajímavosti (2)
- V československých kinách bol tento film premietaný ako dvojprogram s filmom Traja mušketieri: Kráľovnine prívesky (1961) a s návštevnosťou 11 653 464 divákov sa jedná o štvrtý najnavštevovanejší film v československých kinách vôbec. [Zdroj: Filmkult] (Raccoon.city)
- Ve filmu jsou použity chybné rekvizity pistolí. Zobrazené pistole jsou na principu křesadlového zámku a v této podobě se objevily zhruba o sto let později. Typičtější pro toto období jsou pistole s kolečkovým zámkem. (tomalakis)
Reklama