Režie:
John BadhamKamera:
William A. FrakerHudba:
Arthur B. RubinsteinHrají:
Matthew Broderick, Dabney Coleman, John Wood, Ally Sheedy, Barry Corbin, Juanin Clay, Kent Williams, Dennis Lipscomb, Joe Dorsey, James Tolkan, Drew Snyder (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Matthew Broderick a Ally Sheedyová excelují v tomto podmanivém dramatu plném akce, napětí a dobrodružství! Režisér John Badham v něm nechá diváka nahlédnout do míst, kde se osud země odehrává na obřích obrazovkách. Stačí velmi málo, aby nastal její tragický konec. David Lightman (Broderick) chce, stejně jako každý kluk, hrát nové válečné hry. Díky náhodě se mu podaří navázat spojení s počítačem, který mu nabídne možnost, aby řídil termonukleární válku. David zvolí místa na zemi, kam dopadnou jaderné zbraně, aniž by tušil, že dává pokyn kontrolnímu systému obrany Spojených států. Pouští se do hry, která může skončit jedině 3. světovou válkou. Společně se svou dívkou (Sheedyová) a počítačovým géniem (John Wood) musí závodit s časem, aby přelstil svého protivníka… a zabránil tak jadernému Armagedonu. (Cinemax)
(více)Recenze (155)
V 80. letech, kdy byla studená válka v plném proudu, to musel být asi o ještě něco intenzivnější zažitek. Ale film nám, i přes svou očividnou jednoduchost a naivitu ve zpracování, zprostředkovává několik důležitých myšlenek a poselství, které jsou minimálně stejně důležité a aktuální i dnes a některé dokonce ještě aktuálnější. S tou aktuálnější myšlenkou myslím mechanical learning nebo-li známěji AI, které je zde zpracováno velmi zdařile a už zde ukazuje, že technologický výovj může mít jak pozitivní, tak negativní stránky. Vrcholem filmu je poté poukázání na absurdnost jakkékoliv jaderná války či její hrozby, která tu pořád v nějaké podobě existuje i dnes, takže => the only winning move is not to play!. Zbytek filmu jinak suprově zachycuje atmosféru osmdesátek v USA - klasické herní doupata pro bezstarostné mladé vs. neustálý strach z bolševiků a jaderné katastrofy, což se určitě dnes, během přílivu nostalgických retro-snímků jako Stranger Things aj., taky ocení. ()
pochybné a nudné ... ()
Film varuje před nebezpečím náhodného a neúmyslného rozpoutání atomové války. Je to možná poněkud nadsazené, ale atmosféra je výborně budovaná a někoho z toho může i mrazit v zádech. ()
Kultovní film kterej ukazuje jaký vliv mají počítače na válku a lidstvo obecně. ()
Hodně zajímavé téma. Zpracování sice dokonalé není, ale i tak film v té době zasloužil zamyšlení... ()
Taka zabavna hluposť z čias, keď bol každy čo vedel rozobrať kalkulačku hacker :-D ()
Napínavý úvod v silu s raketou. Jestli takováhle cvičení opravdu existovala (existují), tak to byla vůči důvěřivým vojáčkům prasárna a šikana největšího kalibru. Doktůrek: „Dřív bylo nebe plné pterodaktylů.“ Doktůrek má obývák narvaný dinosaury. Ten T-Rex vypadal před 40 lety nějak jinak než dnes. Dětem pouští pohádky o dinosaurech. „Dinosauři tady vládli a nedávno, najednou zmizeli. Příroda to vzdala a začala znovu. Tehdy jsme nebyli ani opice. Byli jsme malí hlodavci ukrývající se ve skalách.“ – tomu fakt někdo věří?? Blbí hlodavci vydrželi do dneška, z chytrých se stal člověk. Takže z myší, které jsou teď, se za pár milionů let stane člověk? Ale myši se třeba nechtějí stát člověkem! Jsou rády myšmi! Ale mají smůlu. Uvidíme, jak s námi budou myší lidé vycházet. Přiznaná pravda č. 1: doktůrek ve skutečnosti neumřel. Když se o nějaké celebritě napíše, že zemřela, tak to bývá většinou lež. Taky umřou, ale jinak a jindy, než co řeknou v TV. „Vymírání je součást přírodního zákona.“ fantazíruje doktůrek. „Nesmysl! (bullshit)“ – odpoví správně student. – přiznaná pravda č. 2. „Milisekunda zářivého světla a vypaříme se.“ doktůrka chytá fantas. „Je mi jen 17.“, hraje na city dívenka. „Ještě nejsem připravena zemřít.“ – jedno oko nezůstává suché. Dinosauří fantasta smutně kouká, když děti odejdou. Už nemá komu vyprávět nesmysly. Ocitáme se v podzemní zašívárně: „Pane prezidente, 100.000 sovětských vojáků právě pochoduje východním Německem.“ „No to je pěkná kravina.“, odpoví lampasák. Další kašpar se ho snaží trumfnout: „Sověti mohou posílat falešné radarové obrázky na vzdálenost 600 mil.“ – komedie pokračuje. „Teď musíme honit duchy.“ Hacker stále opakuje: „Ježíši“… Kde se vzal, tu se vzal, neslyšitelný a neviditelný vrtulník je najednou nad dětmi. Předražený počítač už asi po patnácté hlásí: „Máme tu sovětský útok.“ Po patnácté: „žádná chyba, vysoká pravděpodobnost.“ – už je to vohraný!!!! Tlusťoch řekne: „Jsme v Defconu 1.“ „Zeptejte se, co říká WOPR.“ Tlusťoch se zdrcenou tváří opět: „Co doporučuje WOPR?“, tlusťochovi z toho začíná jít hlava kolem. Tlusťoch žhaví mozkové buňky. WOPR(d) poradí, aby podzemní zašívárnu zavřeli. Zašíváci se budou zašívat už zcela nerušeni. Všichni tam zmateně pobíhají. Někdo běží doprava, někdo doleva, někdo ven, někdo dovnitř, někdo rovně, někdo kličkuje. To, co se děje pak, je už moc i na komedii. To někdo myslí trochu vážně??? Stovky zašíváků se začnou po falešném útoku radovat jak malé děti. To nemají zašíváci u blikajících mašinek žádnou důležitou práci? Tlusťoch se směje, až se za bachor popadá. Po veselici následuje diskotéka. „A co takhle dát si partičku šachu?“ řekne nejdražší počítač na světě a zašíváci z toho mají prču. Na konci hudba jak z grotesky. Tak nám to ty hlupáci zase sežrali i s navijákem, radují se filmaři. Producenti mimo jiné děkují: Diablo Systems. V označení filmu je správně uvedeno, že se jedná o sci-fi – přiznání, že jaderné zbraně jsou fikce. Politický podfuk. Nástroj vyvolávání strachu a rozptylování od skutečně důležitých věcí. Jak názorně ukazuje tento film, tak jaderná válka mezi mocnostmi je úplný nesmysl. Osud světa závisí na tom, zda jeden tlouštík poslechne podivínského vědce, který v poslední vteřině přiběhl s partou dětí, aby generálům poradil, co mají dělat. Fakt velmi pravděpodobné! Samozřejmě neprozradím, jak se zpocený tlusťoch rozhodl. Mohl si klidně hodit čtvrťákem. Jaderný zbraně = totální nesmysl!!! Co mají dinosauři společné s jadernými zbraněmi, že je narvali do jednoho filmu? Obojí je lež jako věž. Ale jinak je to napínavá a pěkně natočená pohádka. Takže čtyři pentagramy. Symbolika: 33: „23 minut do zásahu“ (kódově 33); 50:47 – 33. () (méně) (více)
Celkom napínavý film na svoju dobu dobré herecké výkony a neotrepaný námet. Rád si to pozrie m znovu. ()
Z dob studené války má film slušnou atmosféru a ukazuje co se může stát, když si začneme hrát s počítačem :-) mimochodem ta Broderickova slečna je mooooc pěkná :-) ()
tak už jsem konečně zjistil, jak přišly stroje z Terminátora k moci :D ()
Krásná osmdesátková naivita, slečna, která slouží pouze k tomu, aby se smála a hlavní hrdina jí mohl říkat, co se děje kvůli dějovému posunu. Vážně se tvářící lidé před obřím počítačem. Pěkné. ()
Tento film jsem viděl ještě na VHS, ale úplně jsem na něj zapomněl. Až po přečtení nádherné knihy "Ready Player One" jsem se k tomuto filmu vrátil a s nostalgií si rozpomněl na vlastní začátky s počítači, vytáčenými modemy atd. Navíc na to jak je film starý hezky naznačuje co by nás jednou mohlo potkat... ()
Takový předTerminátor. K Válečným hrám jsem se dostal díky Moviezone a jsem za to rád. Je rozhodně zajímavé sledovat tehdejší vize apokalypsy a hlavně jejich výpočetní techniku plnou čudlíků a světýlek blikající tak rychle, jak je situace vážná. Osobně bych si dokázal představit ještě temnější feeling bez té mladičkosti v podobě Brodericka a té holky, nebo dokonce nějaký špatný konec, ale dobrý. Filmů o počítači chtějící zničit svět není nikdy dost. ()
Kdybych to viděl na přelomu 80. a 90. let, tak by to byla naprosto orgastická záležitost. Dnes už řada věcí ve filmu působí dost archaicky a některé momenty jsou úsměvné. Každopádně mě k tomuto filmu přivedla zmínka ve strhující knize Ready Player One, kterou mám právě rozečtenou. ()
80. klasika, Broderik jako týnejž háčkující mcGywer :) ()
Studená vojna v druhej polovici dvadsiateho storočia zásadným spôsobom ovplyvnila aj mnohé filmy na oboch stranách sveta. Jedným z takýchto filmov je aj snímka režiséra Johna Badhama z roku 1983, v ktorej sa stredoškolák David (Matthew Broderick) nevedomky dostane ku kontrole nad jadrovým arzenálom Spojených štátov amerických. Nápaditý film síce stavia na tematike studenej vojny, ale vidieť, že mnohými prvkami ide skôr o odľahčenejšie dielo, ktoré sa z obsahového hľadiska zameriava na širšie spektrum náležitostí. Príbehovo je viacerými prvkami v podstate nelogické až absurdné (napríklad scénou s Davidovým útekom), ale je pochopiteľné, že pre vytvorenie žiadanej atmosféry ich tvorcovia do filmu umiestnili. A dá sa povedať, že úspešne, aj keď, pravda, z celkového hľadiska snímka nepredstavuje lepší než priemerný počin. Ale dajú sa v rámci nej nájsť viaceré skutočnosti, ktoré stoja za povšimnutie. Zaradiť k nim možno upozorňovanie na hrozbu globálneho jadrového konfliktu, čo je vzhľadom na rok vydania filmu pochopiteľné, aj zobrazenie umelej inteligencie a nebezpečenstiev s ňou spojených. Na rok 1983 je zobrazená veľmi dobre, rovnako ako aj iné technické a počítačové prvky, ktoré sa v Badhamovom film vyskytujú. Z hereckého hľadiska je najvýraznejším protagonistom mladý Matthew Broderick, ktorému skvele sekunduje krásna Ally Sheedy. WarGames boli svojím námetom aktuálne v roku 1983 a s prudkým rozvojom umelej inteligencie naďalej aktuálne zostávajú. Príbehovo ide o priemerný počin, ale témou aj spracovaním schopný dostatočne zaujať. ()
Aneb atomovou válku nemůže vyhrát skutečně nikdo... ()
Na svou dobu originálně vmyšlený příběh, ve srovnání se současností by již trochu pokulhával. ()
Pekný protivojnový, a možno trochu protitechnokratický film, na dnešnú dobu dobu trochu zastaralý, ale stále s jasným posolstvom. Scenár jednoduchý, ale funkčný. Produkcia vyzerala zo začiatku trochu lacno, ale napokon sa všetko na dobré obrátilo. Herci boli obstojný (Ally Sheedy je rozkošná), zobrazené technológie trochu naivné, ale dajme tomu. Určite hodné zhliadnutia. ()
Historická sonda do doby, kdy byly počítače a jejich využití zahaleno mnoha mýty a tajemstvím. Film má velmi zajímavé střídání atmosféry, kdy se chvíli díváme na teenager koledii a vzápětí na špionážní thriller s prvky hackingu. Scenáristicky velmi dobře zvládnuté, příběh musí zaujmout každého, kdo se alespoň trochu zajímá o počítače. Neméně zajímavá je plejáda postav, kdy se různé charaktery nakonec potkají na jednom "bitevním poli". Působí to opravdu zajímavě. Film má zcela jasný motiv a poselství které muselo v roce 1983 jistě mnohé šokovat. A to nejen lidi z armády nebo IT. Představa (a ve filmu to padne několikrát), že stačí tak málo k vyhlazení planety je zkrátka děsivá. Jsou hry které nelze vyhrát a zodpovědní to musí vědět. ()
Reklama