Režie:
Roy Ward BakerScénář:
Eric AmblerKamera:
Geoffrey UnsworthHudba:
William AlwynHrají:
Kenneth More, Anthony Bushell, David McCallum, Alec McCowen, Laurence Naismith, Andrew Keir, Derren Nesbitt, Bernard Fox, Desmond Llewelyn, Honor Blackman (více)Obsahy(1)
Málokdo tušil, že toto bude noc, na kterou nikdy nezapomenou. Je 14. dubna roku 1912, krátce před půlnocí. Největšímu a nejluxusnějšímu plavidlu své doby se do cesty postaví obrovský ledovec. Trhlina v boku Titaniku znamená rozsudek smrti nejen pro samotnou loď, ale i 1500 cestujících, na které nezbude v záchranných člunech místo. Černobílé zpracování jedné z největších námořních katastrof je soustředěno hlavně okolo druhého důstojníka lodi, Charlese Herberta Lightollera (Kenneth More). (mahler)
(více)Recenze (64)
Zpočátku trochu rozklížená, ale jakmile dojde na onu osudnou noc, působivá podívaná. Nejde tu totiž o žádný příběhový konstrukt, ale o čisté zachycení události, které však rozhodně nevynechává silně působící okamžiky. Při samotné srážce mi docela scházela gradace, ta se dostavila až poté a to až s nečekanou silou (přihlédnutím k době vzniku). Celá hodina a půl vlastně nevypovídá o ničem jiném, než o osudných několika hodinách a tím se účinek jen zveličuje. Na tregédii je nahlíženo ze všech možných úhlů, objeví se sem tam nějaký minipříběh, který svoji bezprostředností dokáže zapůsobit a hlavně dokumentárně podložené scény, které Cameron za čtyřicet let tak věrně zkopíruje. SKvělé je i zapracování děje na parníku Californian. A trikově ošizený počátek je bohatě vynahrazen samotným obrazem zkázy. Ve výsledku tenhle snímek povážlivě šlape na paty nejnovější verzi a v určitých ohledech ji i předčí. ()
Jen shrnuji to, co zde napsali jiní - a) nejde ani tak o katastrofický film, jako o podrobnou rekonstrukci potopení Titanicu, b) s Cameronovým blockbusterem to nelze srovnávat, a c) je to krásný, velkolepý kus filmařiny. Tečka. ()
Oproti populárnímu americkému zpracování toto vypadá až dokumentárně. Ten Cameronův film je Love Story na pozadí katastrofy, zde je katastrofa na prvním místě. Jistě tu byla snaha aby to bylo britské, tedy aspoň v duchu té představy, kterou o sobě Britové šířili, tedy nepatetické, nesenzační, odměřené. Statečnost je zde vyjadřována velmi neokázale. Dnes by to asi neprošlo jako málo atraktivní, ale mně ten film připadá velmi důstojný. ()
Jasně, že to není tak velkolepé a technicky dokonalé jako Cameronův spektákl, ale už Roy Ward Baker věděl, že tohle je příběh o lidech a jejich osudech, nikoli jen o samotném potopení. A tohle se mu podařilo zachytit skvěle. A musí se nechat, že na svou dobu je i to potopení velmi dobře natočeno. ()
Vím, že srovnávat to s Cameronovým hitem není na místě, ale přesto mi to nedá. Kdo totiž vyděl oba filmy, ví, že toho mají celkem dost společného. A zřejmě z tohoto díla si Cameron vzal inspiraci. Jmenuji třeba stavitele Andrewse, jak stojí u hodin a dává rady mladému páru (stejně tak, jak tomu bylo u Camerona) nebo zprovoznění posledních dvou skládacích člunů (říkal jsem si, kde jsem to už viděl :-) Film se odehrává z většiny až v noci 14. dubna a ukázuje nám tak pár hodin katastrofy. A musím uznat, že se jedná o dobré zpracování. Vlastně jsem to až tak působivé nečekal. Film je skutečně spíše takovým filmovým dokumentem, kde sledujeme osudy známých postav a průběh potápění, společně i s děním na okolních lodích (Californian a Carpathia). Dokonce i na tu dobu se mi líbíly efekty (potápějící model vypadal opravdu dobře). Jen ze začátku, kdy byl Titanic spouštěn na vodu a u vyplutí ze Southamptonu, bylo až okatě vidět, že se jedná o úplně jinou loď. Z hereckých výkonů mě zaujal Ken More jako druhý důstojník Lightoller. Pro ty, co se zajímají o Titanic, rozhodně doporučuji, jedná se totiž o výborný snímek. ()
Reziser Roy Ward Baker /Krveziznivi Milenci/ natocil vskutku uchvatny film, ktory oproti Kameronovej verzii ma slusnu stopaz 123 minut. Krasne su kulisy Titanicku, obisiel sa zdlhavy a casto nudny pribeh, a po jednom zabere sa slo pekne na vec potopenia. Herci ako Kenneth More, David McCallum a skvela Honor Blackman /Goldfinger/ hrali vyborne. Trochu zamrzi obcas az dokumentarny styl, ale samotna zrazka s ladovcom a potopenie boli natocene vskutku genialne . 98 % ()
Pre mňa lepšie a atmosférickejšie ako oscarový trhák. ()
16. Zlatý Glóbus za rok 1958 - cena (1) - *Nejlepší cizojazyčný (zahraniční) film - Velká Británie ()
skoda ze film nebyl zameren na nekoho konkretniho tak to je to spise rekonstrukce. ()
Oproti novším filmov sa táto britská verzia o skaze nepotopiteľnej lode nedá po trikovej stránke veľmi porovnávať. Napriek tomu má čo ponúknuť, jednak tým, že pojednáva o rizikách, ktoré si dotyční zodpovední nevšímajú, resp. ich zľahčujú, jednak verne ukazuje priebeh záchranných prác a kooperáciu s pomáhajúcimi loďami, ktoré boli vtedy nablízku. Ale aj po trikovej stránke je to na svoju dobu dobre natočené a naviac "na vec" sa ide relatívne skoro - nehrozí tak dlhočizný predstavovací úvod, ako tomu pri katastrofických filmoch zvykne byť. Hlavné postavy tu vlastne ani nie sú, trochu je v popredí Kenneth More ako druhý dôstojník lode, film sleduje osudy viacerých postáv, z rôznych podpalubí a sociálnych vrstiev. ()
Naprostá nedramatičnost a nuda...Byly použit některé záběry z "nacistické" verze Titanicku : http://www.csfd.cz/film/148861-titanic/ ()
Bud tedy udělají z toho romantickou pohádku, anebo jak tady, až nemožně pohodovou atmosféru. Když 1500 mrtvých nestačí pro drama, tak nech natočí film o Alexander Marinesko, ten během deset dní potopil Wilhelm Gustloff -9500, a General von Stauben -4500, převážně civilních lidí, za co v roce 1990 dostal titul. ()
Kulisa nejslavnější potápky světa samozřejmě nesahá té digitální ani po kotvu, ale příběh je solidnější a uvěřitelnější (i když lítací/líbací scéna na přídi měla něco do sebe). Jakoby filmaři, co byli Titanicu časově blíž, ho brali vážněji, své dělá i černobílý obraz. V případě některých postav a situací se Cameron dostal daleko za hranici pouhé inspirace, ovšem z jeho filmu zase proudila skutečná voda a mráz. Dalo by se říct, že každá doba má svůj příběh Titanicu. Uvidíme za padesát let. ()
Předloha Cameronova Titanicu a inspirace, kterou by rozpoznal i slepý. Obsazení na základě podobnosti, podobné až totožné scény, akorát ta romantika je u Jamese trochu do počtu. V tomto filmu se po krátkém úvodu přesouváme rovnou do 14. dubna 1912. Na ledovec Titanic narazí už po půl hodině a pak následuje úchvatná podívaná. Fantastická atmosféra, perfektně natočená a nečekaně sugestivní podívaná, dramatická a neskutečně strhující rekonstrukce jedné noci v téměř reálném čase se scénami z Carpathie navrch. Film dokonalý nejen na svou dobu, ale i dnes. Je neuvěřitelné, jak nezestárnul ani o den. Naprosto luxusní, Cameron je sice pro mě pořád výš, ale jenom o nepatrný kousek. Tady je těch 100% absolutně jasných. ()
Přestože Zkáza Titaniku není tak známá jako Cameronův o bezmála 40 let novější velkofilm Titanic, je daleko lepším a věrnějším příběhem této vskutku výjimečné lodi. V podstatě jde o filmový dokument, který se opírá o fakta, známá z výslechů přeživších, ověřená a známá fakta. A až na absenci zlomu trupu lodi, což nebyla v 50. letech minulého století stále ověřená informace (to se povedlo až po nalezení vraku na dně oceánu několik let poté), ve filmu nic podstatného nechybí. Je to doposud zřejmě nejvěrnější filmové podání. Proto mi absolutně nevadí jeho stáří, spokojím se pouze s černobílými záběry a absence moderních počítačových efektů a triků už je pouhým a dalším pozitivem. Dokument výborný, film velmi dobrý. 80% ()
Právě jsem viděl Cammeronův Titanic v černobílé. Parádní práce, jen škoda, že se ta loď nerozlomila. Sledujeme tu hned několikero postav, avšak krom důstojníka Lightollera zůstávají v podstatě v anonymitě, což by malinko ubíralo celkovému příběhu. Na druhou stranu ale máme možnost sledovat počínání lodí, které se v době nehody u Titanicu nacházeli, a to přispívá celkové tragičnosti, sklíčenosti, napětí a zoufalství více než podstatně. ()
Zřejmě nejlepší adaptace příběhu slavné námořní katastrofy, kde je hlavní postavou vyprávění druhý důstojník Charles Lightoller. Nenajdeme tu žádné plivání na památku reálných postav - jak si to nestydatě dovolil James Cameron v případě prvního důstojníka Murdocha. A Night to Remember je naopak přesným znázorněním potopení Titaniku tak, jak vypověděli očití svědkové - nenajdeme tu žádné fantazírování a podle mého názoru má co nabídnout i dnešnímu divákovi. PS: Je zajímavé, kolik záběrů James Cameron jednoduše zkopíroval do svého filmu. ()
A Night to Remember je spíš než filmem jako takovým hraný dokument. Není tu žádný ucelený příběh, žádné ústřední postavy, vše vychází z dokumentů, dobových materiálů a výpovědí přeživších pasažérů (a posádky). Jako zájemce o fenomén Titanicu jsem četl x knih, které jej popisovaly z historického hlediska (tj. co předcházelo čemu, kdo o čem rozhodoval, co vše se událo, co nakonec nebylo zveřejněno apod.). Tady bych opět zamezil srovnávání s Cameronovou verzí z roku 1997, protože opět takové srovnání nemá nejmenší smysl ani relevanci. Plusy a mínusy - jako mínus se jeví v jisté míře dost zásadní nesrovnalost záběrů točených na skutečné lodi a záběrů, které byly pořízené na malé maketě Titanicu. Záběry, které byly pořízeny na skutečné lodi, tak je u nich znát (pro osoby, které se Titanicem vážneji zabývají a znají ho), že na sledovaných scénách neodpovídá podoba lodi Titanicu jako takovému. Tj. vidíte loď, ale není to Titanic. Herci tam hrají, běhají, ale prostě víte, že Titanic na palubě A což byla "boat deck" vypadal úplně jinak, než vidíme ve filmu (příklad). Co mě však nesmírně potěšilo, byla interpretace založená na výslechu přeživších i odpovědných osob posádky a velká míra zahrnutých údalostí na Titanicu, které James Cameron v konečné verzi neprezentoval. Vidíme zde rozsáhleji hierarchii posádky, kapitánovy rozkazy, kdy poprvé sdělí skutečnost o situaci posádce a následně udělí pokny vyšším důstojníkům, kteří následně své rozkazy rozvětví pod své podřízené čímž se dosáhne toho, co v Titanicu Jamese Camerona vidíme jen v pozadí. Na rok 1958 mě až zarazila autentičnost některých interiérů, které jsou na tu dobu dost věrné (byť ne tak dokonalé, jako řemeslná práce na Cameronově projektu, která vycházela prakticky 1:1 dle originálních plánů). Jídelna první třídy, společenská místnost 3. třídy, kuřácký salon v první třídě (tuším, že jde o palubu C), to vše je poměrně věrné. Molly Brownová je doslova k sežrání, ne jen jako herečka, ale jako autentické převyprávění postavy, která ve svém okolí byla skutečně atypicky dobráckou a kladnou postavou. Bruce Ismay je zde vylíčen jako zbabělec, podobně jako v Cameronově snímku. Podle historických pramenů však situace kolem jeho odchodu z lodi proběhla jinak, než tyto filmy udávají. Velké plus je další historicky přesně popsaný děj, tak jak následoval ve skutečnsti. Varování před ledovci, Californian, Carpatihia přijala tísňové volání, privátní vzkazy papalášů z první třídy upřednostněné před provozními vzkazy atd. atd. To vše, má hodně vypovídácí historickou hodnotu a dokonce i scény, které divák může letmo přehlédnout (muž chce proniknout do sestupující lodi a důstojník ho tam pustí pouze za podmínky, pokud tam sešplhá na laně). Opravdu, bravurně odvedená práce, ale pořád tomu dávám spíš příznak dokumentu než filmu. Dokonce překvapí, že plavčíky (tj. členy posádky) tam dělalo i několik kluků ve věku 12-15 let, což, s ohledem na historické hledisko nebylo nic nenormálního. Jediné mínus bych viděl ve velkém rozdílu u záběrů točených s maketou a na skutečné lodi, kdy u záběrů na skutečné lodi je v zásadě patrné (pro znalce), že tato loď skutečně nemá s Titanicem nic společného (tj. s loďmi třídy Olympic, kde byl Titanic zbudován druhý v pořadí jako sesterská loď Olympicu). Ve výsledku ale, uznale kývám a dávám 5 hvězd za vyčerpávající "obrazový dějepis". Takhle kdyby to fungovalo na školách i s ostatními historickými událostmi, to by bylo něco... Vynikající práce! () (méně) (více)
I zde nechybí inženýr Andrews, Kapitán, parta karbaníků, kapela hrající až do konce a Molly Brown. Co v jiných verzích, které jsem viděl není, je Carpatiha ještě před potopením Titaniku a jako novinka loď Californian. ()
Snímky Zkáza Titaniku a Cemeronův Titanic dělí téměř 40 let. Viděl jsem oba a to nelze při hodnocení pominout. Cameron měl velkou výhodu, že v době natáčení svého filmu měl daleko víc informací, zejména měl obrovskou výhodu v tom, že již byl objeven vrak Titaniku a navíc točil film v barvě. Pře tyto výhody se mi snímek Zkáza Titaniku líbí víc. Působí věrohodněji, bez zbytečné poméznosti a nabubřelosti. ()
Reklama