Režie:
Robert SedláčekScénář:
Tereza BrdečkováKamera:
Petr KoblovskýHudba:
Michal RatajHrají:
Michal Dlouhý, Vladimír Javorský, Jaroslav Plesl, Saša Rašilov nejml., Judit Pecháček, Michal Balcar, Ondřej Pavelka, David Novotný, Václav Jiráček (více)Epizody(6)
-
Snad to nebude tak hrozné (E01)
-
Past na svědomí (E02)
-
Krev, půda a strach (E03)
-
A přece se točí (E04)
-
Vyhrát za každou cenu (E05)
-
Dvojí tváře (E06)
Obsahy(1)
Bylo jednou jedno studio na Barrandově, kterým prošly dějiny. Patřilo k vůbec nejmodernějším v celé Evropě. Ve filmech, které se tam natáčely, hráli velikáni z Národního divadla, komici, krasavice, lamači srdcí. Občas se jelo natáčet do exteriéru a často se vyráželo do barů, chodilo do kina nebo konspirovalo v bytech. Ale studio, to byl opravdový domov. Kdo sem zapadl, tomu se nemohlo nic stát – anebo to aspoň tak vypadalo a dlouho si to všichni mysleli. Jenže pak přišlo osvobození následované znárodněním filmu a studio patřilo lidu. Ale hercům šlo i nadále hlavně o filmové role... Hitler a Goebbels zbožňovali film a věděli, že pro masy pracujících ve válečné výrobě je kino důležité jako chleba a mnohdy snad i nahradí svobodu. Předpokládali, že na tomto se s českými filmaři shodnou, a nemýlili se: komedie a romance se slavnými českými herci se točily skoro až do konce války jako na běžícím pásu.
Němci založili společnost Pragfilm, která pohltila bývalé AB Barrandov. Investovali do vybavení ateliérů a zaměstnávali dvě tisícovky převážně českých lidí s cílem natáčet německé i české filmy. Díky tomu na tom byla poválečná znárodněná kinematografie skvěle. České filmy pomáhaly udržet v protektorátu klid a pořádek, konstatovali nacisté. A zároveň udržovali národní povědomí, konstatovali Češi. A tak byli všichni spokojení a ruka ruku myla: diváci v kině zapomínali na drsnou skutečnost, producenti vydělávali a filmaři díky šlapající výrobě nemuseli na práce do Německa. Tito všichni nebyli vidět. Vidět ale byli herci, jejichž popularita za protektorátu vyletěla jako kometa. Jenže se neobešla bez společenských styků s nacisty, a tak většina českých hvězd stála po válce před lidovým soudem pro kolaboraci. Motivem obvinění byla často jen závist a špatné svědomí právě těch diváků, kteří hvězdám krátce předtím nadšeně tleskali. Někteří byli očištěni, ale většině to stejně nepomohlo. A byli takoví, kteří klidně zradili kohokoliv a prohlásili cokoliv. Jen aby mohli hrát dál – i za komunistů. Prostě vklouzli z jedné kolaborace do jiné. (Česká televize)
(více)Videa (3)
Recenze (244)
Jako velký fanoušek československého filmu cítím z tohoto seriálu velké zklamání. Přes velkou absenci postav, které do tohoto období patřila a nebyla tam, jsem se snažil pochopit věrohodnost postav, které nám seriál představil, ale nějak mi to nešlo. Chybí jakýkoliv historický odkaz, vše je založeno pouze na tom, co jsme už z minulosti znali(Anna Letenská, Burian jako kolaborant). ()
Ne, kromě hereckého výkonu Vladimíra Javorského ne. Zejména pro rozpor s pravdou. Samozřejmě se nejedná o dokument, ale v takovémto seriálu se nesmí vymýšlet. A nelze to napravit tím, že se prohlásí, že se jedná o dílo "na motivy." Pak jste si tedy, milí autoři, měli "na motivy" vymyslet svůj příběh, ale nemůžete se tvářit, že zobrazujete skutečnost. Není to jen nepovedené, je to křivdící a škodlivé. ()
"Prvorepublikový film táhli prostě chlapi," řekl Robert Sedláček pro Český rozhlas. Tím se mnohé vysvětluje. Je pravda, že už před rokem ukázala Lída Baarová, jak je těžký sehnat dneska herečky, který by alespoň vzdáleně evokovaly oslnivou nádheru předválečných hvězd. Na druhou stranu v takhle rozsáhlým projektu prostě není možný ignorovat fakt, že český film táhly Mandlová, Baarová, Vítová, Gollová. A zde fiktivní postava Lili Krallové dělá akorát bordel v ději. Kromě toho jsem měl vždycky za to, že když mám po ruce historicky vypjatý momenty, je radost psát scénář a dialogy, ale tady se celkem nic neděje a i tragédie Anny Letenské prošumí spíš jen tak mimochodem. Vladimír Javorský výborný, ovšem na ambiciózní seriál je to dost málo. ()
Musím otevřeně přiznat, že nerozumím tomu, proč tvůrci smíchali naši ČS historii (skutečné herce a režiséry) s fiktivními postavami, znehodnotili tím celou sérii o tvorbě filmů na Barrandově po roce 1938.. Neustálé poskakování v čase, velké množství postav a k tomu to podstatné - divák ví, že tomu nemůže/nesmí věřit, považuji za nevyhovující.. Sérii hodnotím dvěma ušmudlanými hvězdičkami, tu třetí hvězdu posílám hercům, ti odvedli výbornou práci, moc se mi líbil Vladimír Javorský, potom Jaroslav Plesl, Petr Stach a Michal Dlouhý, zachraňovali, co se dalo.. ()
Na BOHÉMU se lze dívat ze dvou výchozích bodů. Buď jako na umělecký dokument, nebo jako na umělecké postižení mimořádně rozporné doby. V prvním případě lze určitě nalézt řadu pih na kráse, které ovšem rozezná jen zvlášť poučené oko. V druhém nezbývá než sledovat kvalitu scénáře (určitě dobrou), režie (solidní) a přehlídku polistopadového herectva staršího (střední generace) i mladšího (mileniálové). V obou případech nanejvýš dobré a vlastně povzbudivě kvalitní až výborné (Pleslův Miloš Havel nebo Javorského Vlasta Burian či Dlouhého Zdeněk Štěpánek nebo Rašilovův Oldřich Nový). Dobrý je i nápad s ruskou srpnovou agresí a přihlížející dramaturgovou dcerou. Byla tu ještě jedna možnost: osobnosti filmového mikroprostředí přejmenovat a fantazii popustit ještě více uzdu. Zbývá otázka, jak by to bylo nebo mohlo být přijato. ()
Galerie (189)
Zajímavosti (41)
- Vlasta Burian (Vladimír Javorský) si rozšíření svého pozemku o tenisový kurt nevymohl protekcí u německých úřadů, ale povolení (o které žádal už od roku 1939) dostal od českých úředníků, nacisté mu naopak povolení zrušili. (raininface)
- Jaroslav Marvan (David Novotný) se v seriálu v roce 1945 objevuje pod nápisem Národ sobě, i když Marvan se stal členem Národního divadla až v roce 1954. (raininface)
- Film, který se natáčí a kde Vlasta Burian (Vladimír Javorský) hraje papírníka, je Zlaté dno (1942). (sator)
Reklama