Režie:
Roy Ward BakerScénář:
Howard ClewesKamera:
Eric CrossHrají:
Hardy Krüger, Jack Gwillim, Alec McCowen, Michael Ripper, Richard Marner, Stratford Johns, Michael Goodliffe, Colin Gordon, John Van Eyssen, George Mikell (více)Obsahy(1)
Film vznikl na základě pravdivého příběhu nadporučíka Luftwaffe Franze von Werry, který byl sestřelen a zajat během Bitvy o Británii a během svého pobytu v zajateckém táboře na severu Anglie uskutečnil několik pokusů o útěk.
Při jednom pokusu o útěk se vydával za holandského důstojníka - pilota na tajné misi, jehož bombardér testující nové pumy havaroval na venkově. Snažil se co nejrychleji dostat "zpátky" na leteckou základnu. Byl zadržen až v kabině stihačky Hurricane, kterou chtěl ukrást. Poté byl jako nenapravitelný útěkář poslán do Kanady. Během transportu se mu podařilo vyskočit z ostře hlídaného vlaku a přejít v kruté zimě hranice do tehdy neutrálních Spojených Států. Odtud se přes Mexiko, Jižní Ameriku a Španělsko vrátil do Německa.
Von Werra válku nepřežil, při rutinním letu nad mořem havaroval nedaleko holandského pobřeží. Jeho tělo ani letadlo nebylo nalezeno.
Hlavní roli Franze Von Werry velmi přesvědčivě zahrál Hardy Krüger.
(hidden666)
Recenze (22)
Vyborne natocene, tematicky silne /Druha svetova vojna, nemecke stihacie eso Franz von Werry/. K tomu este perfektna atmosfera, dialogy, Hardy Kruger hral vyborne, ostatni herci sli tiez na maximum. Scena uteku cez zamrznute jazero ci co to bolo za vodnu hladinu z Kanady do USA bola nielen fascinujuca, ale aj perfektne natocena : 100 % ()
FRANZ VON WERRA bol nemecké stíhacie ESO Luftwaffe, par excellence, ktorý skončil, ale v rukách nepriateľa, po bitke o Britániu, je piateho septembra, roku 1940 - zostrelený, čiže automatický sa stával novým ZAJATCOM, ktorý sa preslávil aj tým, že mal v obľube plánovať úteky, ktoré vyskúšal samozrejme na OSTRO, aby sa nepovedalo, že sa takáto osobnosť nepokúsila zdrhnúť... Takto podnikol zopár takýchto hokusov - pokusov, kde ho zakaždým na to presunuli, pretože ho chytili, až na samotný záver ho poslali VLAKOM do Kanady, z ktorého vyskočil z OKNA, a namieril si to, s extrémnym vyčerpaním, do zatiaľ neutrálnych, spojených štátov amerických, ktoré o niekoľko mesiacov na to, aj tak vstúpia do svetového CHAOSU, alebo ak chcete do KONFLIKTU. Ešte išiel lišiacky, cez niekoľko destinácii, až nakoniec skončil u samotného Führera, ktorý ho „pekne” OCENIL rytierskym krížom... Pozoruhodný je určite, bez akejkoľvek pochybnosti, výkon jeho hereckého predstaviteľa Hardyho Krügera, ktorý si mimochodom zahral v perfekcionistickom Barry Lyndonovi, ale až za takmer dvadsať rokov neskôr. Trochu mi vadila tá jeho velikánska sebavedomosť, pýcha, namyslenosť, skrátka pútal na seba strašnú pozornosť, až zatienil všetkých okolo seba, a tým pádom, u mňa nedostáva snímok = plné HODNOTENIE, ktoré by si na jednej strane isto zaslúžil, vďaka spracovaniu, najmä vynikajúcej čierno - bielej kamere Erica Crossa, ktorý vytvára perfektnú depresívnu atmosféru, keď naháňajú Franza von Werru, po jeho úteku... V Británii často prší, a tak nie je núdze o vytvorenie patričnej, spomínanej atmosféry, taktiež aj v Kanade, v ktorej, pre zmenu, ale riadne MRZNE... , ALE na strane druhej, nie je podľa mňa, až tak prospešné, že sa snímok veľmi ZAMERIAVA na samotné úteky von Werru, pričom sa zabúda na vytvorenie osožnejších vedľajších postáv, ktorých jednoducho - NIET, síce sú tu, no s minimálnym priestorom, len vstupujú do deja, a zase zmiznú. „Kde príde, odtiaľ, už aby vzal nohy na plecia”... Tohoročný - Most cez rieku Kwai, mal to, čo som ja chcel, aby mi ukázal, zmieňujem to, kvôli tomu, že podobná téma, tu je. Tu mi skrátka - niečo chýbalo... , preto peknejší priemer ! ()
Určite namieste je otázka, akú vierohodnosť majú tieto vlastné rozprávania von Werra, ktoré publikovali v roku 1956 Kendall Burt & James Leasor pod názvom „The one that got away“. Môj názor je, že dochádzalo k pretáčaniu faktov, ale ani to nezmenšuje jeho neuveriteľné úspechy. Jeho bojová kariéra ako poručíka začala v poľskom ťažení v rámci Jagdgeschwader 1 (JG 1) „Oesau“ nemecké stíhacie krídlo. Ale prvý zostrel si pripísal až 20.5.1940 už v ťažení proti Francúzsku, kde pôsobil v Jagdgeschwader 3 (JG 3) „Udet“. Nasledovali ďalšie úspešné zostrely až prišla rada aj na neho a 5.9.1940 južne od Londýna v leteckej bitke o Anglicko bol zostrelený a dostal sa do zajatia. Pravdou je, že zajatecké tábory v Británii pre dôstojníkov nemeckej Luftwaffe boli nadštandardné a ich nepísanou povinnosťou bolo, že sa musia pokúšať o úteky. Už zo svojho prvého zajatia v Maidstoneových kasárňach sa pokúsil neúspešne o útek, odtiaľ ho premiestnili do zajateckého tábora v Kensington Paláce. Nasledoval Officers POW Camp No.1 Grizedale Hall, kde sa opäť 7.10.1940 pokúsil o útek (o 5 dní ho chytili). Po 21 dňoch samoväzby ho premiestnili do Officers Camp No.13 v Swanvicku, tu vykopali tunel a 20.12.1940 opäť utiekol. Tu už pohár z vodou pretiekol aj pre britských strážnikov a v januári 1941 ho spoločne s tisíckou nemeckých väzňov poslali do Kanady. Loďou sa dopravili 21. januára 1941 do Halifaxu v Novom Škótsku a ďalej vlakom smerovali do novopostaveného zajateckého tábora na brehu jazera Superior (provincia Ontario), vyskočil z vlaku a neďaleko mesta Ogdensburg vstúpil na územie USA (v januári 1941 bolo USA neutrálnym štátom). Počas druhej svetovej vojny bolo v Kanade známych 40 zajateckých táborov, v ktorých sa nachádzalo až 33 798 zajatcov. Uskutočnilo sa tiež 600 pokusov o útek, ale len veľmi málo z nich bolo úspešných. Štyria zajatci boli zabití, traja ranení a opäť zadržaní ale iba jednému sa útek podaril a dostal sa do USA išlo o leutnanta Franz Xaver Baron von Werra. Tu sa prihlásil na polícii a tí ho následne odovzdali imigračným úradom. Keďže mu hrozilo jeho vydanie späť do Kanady, za pomoci nemeckých úradníkov z USA utiekol do Mexika, odtiaľ do Afriky, Španielska a Talianska. Odtiaľ ho previezli v apríli 1941 späť do Nemecka. 14.12.1940 ho osobne Adolf Hitler dekoroval Železným krížom a od júna 1941 velil I. skupine Jagdgeschwader 53 na východnom fronte a za ďalších 13 vzdušných víťazstiev bol 22.8.1941 povýšený na kapitána. Svoju bojovú kariéru ukončil 25.10.1941, kedy zlyhal motor jeho lietadla počas cvičného letu nad Severným morom a jeho telo sa už nenašlo. Vojnový film, ktorý ničím nepripomína agresivitu nemeckých nacistov. Jeho kniha v dobe vojny bola ministerstvom propagandy zakázaná ako príliš pre britská a aj jeho úteky neboli motivované snahou o boje za 3. Ríšu respektíve za Hitlera, skôr boli vedené spôsobom, ktorý zodpovedal gentlemanovi a čestnému vojakovi, takýto záver z tohto filmu som si odniesol ja. Na záver perlička, herec Hardy Kruger bojoval v 2. svetovej vojne v 38. divízii SS Nibelungen a v roku 1945 ho zajali Američania a aj on zo zajateckého tábora na tretí pokus ušiel. () (méně) (více)
Franz von Werra byl sice sebevědomý nácek, který se od počátku války až po smrt ve vlnách moře hřál na výsluní nacistické propagandy, ale Hardy Kruger ho dokázal transformovat na sympaťáka, kterému musíte držet palce. Film se věrně drží knihy, a tak i zobrazená skutečnost by měla odpovídat realitě. A ta realita je zatraceně zábavná a napínavá. ()
Paráda, klobouk dolů pře Brity, kteří natočili film o neslavnějším německém útěkáři Franzi von Werrovi, jehož příběh fascinuje dodnes. Filmu se podařilo lehce s nadhledem osvětlit a poutavě podat jeho úspěšné útěky (hlavně ta drzost s letadlem stojí za to). Krüger ztvárnil Werru výborně, celý film vypadá velice věrohodně a klidně se může měřit se slavnějším Velkým útěkem, i přesto, že zde se jedná spíše o sílu a příběh jedince. ()
Galerie (20)
Zajímavosti (1)
- Když se Hardyho Krügera zeptali na to, co si myslí o Franzovi von Werrovi, odpověděl: "Ne, raději ne, neodvažuji se ho soudit." (ČSFD)
Reklama