Režie:
Bob ClarkScénář:
Alan OrmsbyKamera:
Jack McGowanHudba:
Carl ZittrerHrají:
John Marley, Lynn Carlin, Richard Backus, Henderson Forsythe, Anya Ormsby, Jane Daly, Jeff Gillen, Alan Ormsby, Ruth Roman, John Bonney, Mal Jones (více)Obsahy(1)
Kdesi ve vietnamské džungli je postřelen mladý americký voják Andy Brooks. Jeho rodině brzy přijde zpráva o jeho smrti. Všichni jsou zdrceni, hlavně Andyho matka, která se s touto událostí nedokáže smířit. Pak se ale jedné noci Andy objeví přede dveřmi svého domu a všichni oslavují jeho návrat. Zprávu o úmrtí pokládají za omyl. Nadšení však brzy zmizí, protože Andyho chování je něčím zvláštní a ve městě přibývá záhadných vražd. (Goldbeater)
(více)Videa (1)
Recenze (28)
Relatívne prelomovú prácu Boba Clarka na začiatku jeho režijnej filmografie, je možné rozpoznať už na rannom zombieckom horore v novodobej histórií žánru – CHILDREN SHOULDN'T PLAY WITH DEAD THINGS. Trashovitý náhľad na oživlú smrť už v nasledujúcom DEAD OF NIGHT (DEATHDREAM), premieňa na serióznu dráma muža vracajúceho sa z Vietnamu (aj keď ako už uživateľ “Bloody13“ predo mnou spomenul, toto slovo vo filme nepadne). NEMUSÍ, všetko je jasné. Bob Clark takýmto spôsobom prirovnáva navrátilcov z vojny ku mátajúcim sa zombie kusom bez duše. Tú skutočnú zanechali totiž pri svojich mŕtvych bratoch na bojisku. Tí, ktorí mali ale to šťastie a vracajú sa domov, už nie sú takí, akí boli pred tým. Hlavná postava – mladý vojak Andy Brooks, je príkladom za všetkých. Na základe symbolov, ktoré upriamujú svoj pohľad na devastačné zmeny v osobnosti človeka v kontexte s vojnou vo Vietname, sa Bob Clark spolu so scenáristom Alanom Ormsbyim rozhodol reagovať na v tom čase veľmi súčasný problém Ameriky (DEAD OF NIGHT vychádza ešte počas konfliktu, ktorého ukončenie sa datuje až ku 30. aprílu 1975). Epitaf Andyho Brooksa: 1951-1971, už len smutne uzatvára kapitolu osudu jedného zo skupiny “vietnamských detí“. Clark v zapätí prechádza z vojnovej džungle na vojnu mestskú, a formuje tak základy klasického slasheru svojim BLACK CHRISTMAS. ### Zaujímavosťou je, že rok 1974 (a teda aj DEAD OF NIGHT) sa pre Toma Saviniho stal ten prelomový, keďže práve vtedy odštartoval svoju úspešnú kariéru na poste autora špeciálnych efektov. Okrem DEAD OF NIGHT toho roku spolupracoval aj na filmovom projekte zameranom na profil amerického vraha Eda Geina – DERANGED. PS, aby som kontext ukončil, Savini pred svojou filmovou kariérou slúžil vo Vietname ako bojový fotograf. ()
Sledujeme rodinku(otec, matinka, dcera) jak dostávají dopis o smrti svého syna téhož času bojující ve válce. Touhle zprávou jsou všichni samozřejmě zdrceni. Jejich syn Andy se ale zanedlouho jedné noci objeví u dveří rodného domu. Všichni jsou štěstím bez sebe. To ale netrvá dlouho. S Andym totiž není něco v pořádku a začne se chovat čím dál podivněji. Smrtí jejich psa to pouze začíná. Andy už totiž nepatří mezi živé(Zombie nebo upír - vyberte si) a lační po krvi. Žánrově někde mezi dramatem a hororem válečnou tématikou. Autor chtěl nejspíš poukázat na traumata vojáků vracejících se z války a zabalit to do hororovějšího hávu čímž se tento film vysloužil zařazení do knihy Steven Jay Schneider 101 hororů, které musíte vidět, než umřete. Jestli oprávněně nebo ne to už musí každej posoudit sám. Za mě 3hvězdy ()
O čo filmárom ide, je jasné a asi aj bolo v dobe vzniku už len z prečítania zápletky. Otázkou tak je, ako s jednoduchým prirovnaním vojnového veterána s traumami a zombieho potrebujúceho k prežitiu krv naložili. No až prekvapivo dobre. Strata akýchkoľvek emócií a jediná životná a to potreba vraždiť, neznie iba ako niečo z hororu, ale takmer ako reálna trauma človeka z vojnových hrôz, na ktoré skrátka ľudský mozog a psychika nie sú uspôsobené. K tomu sa scenáristovi a režisérovi podarilo dôveryhodne znázorniť aj situáciu v rodine, kedy na nové okolnosti reaguje inak muž-otec (relatívne racionálne) a inak žena-matka (čisto emocionálne). Koho tu ale viniť? Andy je v tom vo svojej podstate nevinne a je zrejmé, koho film vyzýva, aby divák vinil. ()
Bob Clark a Alan Ormsby pokračují v cestičce vyšlapané Romerem. Po absurdní satiře diskreditovaných hippie ideálů "Children Shouldn't Play With Dead Things" využívají tentokrát oživlé mrtvoly v kousavé reflexi vietnamského syndromu a problematiky začleňování navrátilců do společnosti, která je nechápe. Jako v případě jiných ožehavých témat tak i tentokrát pokleslé žánrové produkce předběhly Hollywood, který se v případě problematiky veteránů osmělil jim věnovat až o několik let později v konejšivějších a psychologicky zabarvených melodramatech jako "Smutní hrdinové" (1977) či "Návratu domů" (1978). "Dead of Night" sice na jedné straně přichází s brakovou zápletkou o padlém vojákovi, který se domů vrací jako oživlá mrtvola a musí svůj fyzický rozklad oddalovat krví svých nových obětí, ale při tom film nesklouzává k prvoplánové exploataci. Naopak se mu daří prostřednictvím komplexně rozvedené nadsazené premisy divákům předestřít, čím veteráni procházeli, když se z psychologicky destruktivního pekla války navrátili domů do země, které se válka vůbec nedotkla. ()
Andy se vrátil ... Ačkoliv byl zabit ve Vietnamské válce, vrátil se ke své rodině ... Ovšem mírně "změněný" a to totiž chladná zombie, která pro udržení své fyzické konstrukce potřebuje lidskou krev ... Tady je trochu otazník, jestli je Andy spíš upír, nebo zombie ... ale ve finále se nám krásně zombácky rozloží ... Asi 50 min se ve filmu skoro vůbec nic neděje ... pak dojde asi ke třem vraždám, rozpadající se Andy ve finále ... Spíše hororové drama poukazující na problematiku návrátivších se mladých chlapců z Vietnamského pekla, spíše sociální a politická kritika na pozadí hororu ... Není to kdo ví co, ale 70.kový feeling je hodně vydařený, takže mne film spolehlivě udržel v pozornosti a klasický chlad z filmu dominoval ... ()
Galerie (11)
Photo © Neo Publishing
![Deathdream - Covery](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/028/165028637_78dc78.jpg)
Zajímavosti (2)
- V snímke sa objaví plagát k filmu Deathmaster (1972). (ancientone)
Reklama