Režie:
Terry GeorgeKamera:
Javier AguirresarobeHudba:
Gabriel YaredHrají:
Oscar Isaac, Christian Bale, Charlotte Le Bon, Shohreh Aghdashloo, Tom Hollander, James Cromwell, Jean Reno, Rade Šerbedžija, Angela Sarafyan, Numan Acar (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Mikael pracoval jako apatykář v jednom malém městě v Osmanské říši, ale to mu nestačilo, takže se rozhodl stát se lékařem. Mikael neměl na studium dost peněz, a tak se zasnoubil s Maral a její věno chtěl použít na studia. V Istanbulu se Mikael nastěhoval ke svému strýci, kde se seznámil s krásnou Anou, která mnoho let žila v Paříži, ale nyní se vrátila do Osmanské říše, aby poznala blíže svoje arménské kořeny. Ona i Mikael byli Arméni. Ana žila s Chrisem, který byl americkým novinářem. Mikael se na studiích medicíny seznámil s Emrem, který byl synem významného tureckého vojenského velitele. Ti čtyři spolu trávili hodně času, ale když Osmanská říše vstoupila do války, začala se nad Armény stahovat mračna. Emr a Mikael unikli narukování do války jen díky jménu Emra, ale Emrův otec nebyl moc nadšený z toho, že Emr použil jeho jméno k pomoci Arménovi. Ana zůstala v Istanbulu sama, protože Chrise povolali na reportáž o vyvražďování Arménů na vesnicích. Během nepřítomnosti Chrise se spolu Ana a Mikael sblížili a strávili spolu i noc, když v Istanbulu vypukly nepokoje a Turci začali ničit vše arménské a začali Armény napadat. Ana a Mikael nepokojům unikli, ale Mikaelův strýc byl odvlečen a obviněn z vlastizrady. Mikael požádal Emra o pomoc a společně došli na základnu, kde drželi Mikaelova strýce, ale Mikael ho nedokázal zachránit a sám byl odvlečen do pracovního tábora. Emr musel za to, že znovu zneužil otcovo jméno, narukovat. Mikael byl několik měsíců v pracovním táboře, zatímco Ana se postarala o jeho sestřenice a tetu. Ana spolu s Chrisem a Mikaelovou rodinou doputovala do uprchlického tábora, odkud jeden farář pomáhal uprchnout sirotkům ze země. Mikaelovi se jednoho dne podařilo z pracovního tábora utéct, a dostal se až domů k rodině, kde byli s Maral oddáni, a jejich rodiče je přestěhovali vysoko do hor, kde byli v bezpečí. Mikael stále miloval Anu, ale opravdu se snažil, aby jeho manželství s Maral fungovalo. Vše šlo dobře, ale pak Maral otěhotněla a Mikael ji musel odvést z hor, protože její těhotenství mělo velmi těžký průběh. V tu chvíli se Mikael setkal se svou tetou, kterou k jeho rodičům dovedla Ana. Když se Mikael dozvěděl, že je Ana naživu, vydal se za ní. Mikael, Ana a Chris pak měli zajistit přesun další skupiny sirotků na loď, která je dostane z Osmanské říše do bezpečí. Cestou se měli zastavit v rodné vesnici Mikaela a vyzvednout tam jeho rodinu, ale turecká armáda se tam dostala první a všechny v lese pozabíjela. Masakr přežily jen Mikaelova teta a sestřenice. Turečtí vojáci si Mikaela a Chrise všimli a začali je pronásledovat. Chris ale vojáky odlákal, a dovolil tak Mikaelovi, aby sirotky dostal na pobřeží. Chris byl vojáky nakonec zajat a hrozila mu poprava za poznámky, které byly nalezeny v jeho deníku. Chris požádal o pomoc Emra, který kontaktoval amerického velvyslance, a ten Chrise z vězení dostal. Emr za to zaplatil vlastním životem, protože byl za zradu popraven. Ana a Mikael mezitím dostali sirotky na pobřeží, ale přístav, ze kterého měli odplout, byl obsazen tureckou armádou. Jejich skupina se tedy připojila k uprchlíkům z přístavu a usadili se s nimi na úpatí hory Musa Dagh... (TV Prima)
(více)Videa (9)
Recenze (64)
Věru nedokáži pochopit, jak moc hluboko "Krisčn" klesl. Je sice chvály hodné, že se distancuje od US produkce, ale proč ksakru účinkuje v ryze regionálních počinech produkované tureckými či čínskými penězi? Jinak zápletka je skrz naskrz tragická se spoustou uhynulých arménských kusů. Metráž velkolepě přetažená. 62% ()
V rámci možností produkce poměrně výpravné historické drama, sledující jednu z temných epizod lidských dějin, konkrétně genocidy arménského lidu Turky na území tehdejší Osmanské říše. Nicméně je nutné podotknout, že spíše než o klasickou historickou podívanou, plnou faktů, či případně zajímavostí, se jedná o rozmáchlou romanci, odehrávající se právě na pozadí těchto neklidných časů. Nejdůležitější každopádně ale je, že oboje zde ve vzájemné symbióze docela funguje, takže ona romantická linie je působivá a emočně přesvědčivá, se všemi zúčastněnými lze sympatizovat, dějový vývoj má spád, napětí a i závěr disponuje poměrně silným vyústěním, a stejně tak se dají vnímat i právě události, týkající se nahánění a následného vyvražďování Arménů, které jsou v několika scénách až dech beroucí a velmi nekompromisní, ovšem ve výsledku pak samozřejmě o to víc působivější. Velký podíl na kvalitě filmu mají jistě jinak ale i zajímavé a nenudící postavy, obsazené navíc hvězdnými herci, v čele s výbornými Oscarem Isaacem a Christianem Balem, a opomenout nemohu ani na výraznou atmosféru, takže zkrátka za mě se jedná o vážně nadprůměrné a poměrně neprávem přehlížené drama, které podle mě dokáže oslovit a zaujmou jak popcornové, tak to náročnější publikum, neboť toho nabízí v mnoha ohledech skutečně hodně a k tomu ve vysoké kvalitě. ()
Pecka, bomba, paráda, vylezu si na záda :o). Jako překvapení jako blázen...Vlastně nechápu, jak mi tenhle film mohl uniknout, když v tom hraje Bale. Ale stalo se a já si to dal až takle po letech od premiéry. Krásný obrázky přírody se misí s brutalitou Turků vůči Armenům. Jako dycky jde o náboženství a o prachy. Bale tady hraje sice vedlejší, ale o to zajímavější roli, kterou sem mu jako dycky sežral. Ostatní taky super výkony. Dějově je to něco jako z pera K.J.Erbena - smutný příběh s tragickým koncem. Žádnej klasickej Hollywood. Sem nadšenej a zděšenejj těma válečnejma zvěrsvamama najednou... ()
Natočit o arménské genocidě v podstatě romantický film s tragickým průběhem, mi přijde jednoduše idiotské. Tohle je tak zásadní téma, o kterém by se mělo mluvit a psát, že je až neuvěřitelné, že se z toho nepodařilo vytřískat víc. A to jsou zde přitom hodně dobří herci, kteří by něco mnohem kontroverznějšího a smysluplnějšího zvládli. ()
Kdyby byl v křesle Minghella nebo Lean, mohly se dít divy. Takhle je to jen vcelku výpravná, ale špatně odvyprávěná story, která neforemně mixuje "red library material" s hrůzami Turecko - Arménské genocidy za doby první světové války. Nic proti hereckému trojlístku, ale celek působí předvídatelně, klišoidně a válečné hrůzy jsou vyobrazené ve většině případů v soft podání s nedobře využitou kamerou a lacinými efekty. Potenciál ohromný, ale pro schopného tvůrce, který by tomu dokázal vtisknout patinu starých epických příběhů. To bohužel Terry George zatím není. ()
Galerie (50)
Zajímavosti (5)
- K arménské genocidě došlo v Osmanské říši v letech 1915-1918. Bylo během ní zabito podle někerých zdrojů až 1,5 milionu Arménů. Arméni byli vyháněni na dlouhé pochody přes poušť, kde jich mnoho zahynulo cestou do táborů. Ti, kteří pochod přežili, byli následně vyháněni do pouště, kde neměli šanci na přežití. (Cheeter)
- Filmovanie snímky trvalo 72 dní a prebiehalo predovšetkým v Španielsku, na Malte, v Portugalsku či americkom New Yorku. (MikaelSVK)
- Těsně po premiéře na Mezinárodním filmovém festivalu v Torontu v září 2016 se stal profil filmu v databázi IMDb terčem podvodných hodnocení kvůli kontroverzní otázce arménské genocidy v Osmanské říši, kterou moderní Turecko stále odmítá veřejně uznat. Záhy po festivalové premiéře se na IMDb objevily desetitisíce negativních hodnocení (1 hvěza z 10) s cílem poškodit pověst filmu. V reakci na to se začali mobilizovat odpůrci popíračů arménské genocidy a začali film hodnotit plným počtem bodů (10 hvězd). Začátkem dubna 2017, stále před oficiálním uvedením filmu do distribuce, kdy mohlo film reálně vidět jen pár tisíc festivalových návštěvníků, měl film na IMDb již více než 110 tisíc hodnocení, z toho 53% negativních (1 hvězda) a 45% pozitivních (10 hvězd) a jen minimum jiných hodnocení. (Iggy)
Reklama