Režie:
Juraj HerzKamera:
Jaroslav KučeraHudba:
Luboš FišerHrají:
Iva Janžurová, Josef Abrhám, Nina Divíšková, Petr Čepek, Josef Somr, Jiří Kodet, Jiří Lír, Ivan Palúch, Zuzana Fišárková, Marie Drahokoupilová (více)VOD (3)
Obsahy(1)
Iva Janžurová ve své životní roli (přesněji řečeno dvojroli) ztělesňuje dvě povahově zcela rozdílné sestry. Zatímco jedna je vlídná a dobrá, druhá představuje ztělesněné zlo, chorobnou nenávist a závist. Zlá sestra se rozhodne odstranit svůj sourozenecký protějšek, ve kterém není schopna snést vlastnosti, jež právě sama postrádá. Její zrůdnost však záhy překvapí ji samotnou, když nabyde nečekaných rozměrů. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (184)
"Ten průvan mě jednou zabije." Sám už nevím, jestli se Morgiana tak dlouho vyhýbala mně nebo já jí v obavě, že to nebude film pro mě. O to příjemněji mě překvapuje, jaká je to lesklá černá perla, pohozená mezi normalizační bižuterií. Má své drobné vady, jako je občas viditelný kontrast mezi velkolepě výtvarnými kostýmy a nekvalitou použitých materiálů, tu a tam je některé nepodstatné postavě věnováno víc času, než je nutné, spory se vedou i o účelnost překvapivého konce. Ale v porovnání s tím, co nabízí, jde o marginálie. Mám slabost pro takzvané morytáty. V původním smyslu kramářské písně senzačního obsahu, obvykle zahrnující nejednu vraždu, mají řadu filmových epigonů a Morgiana by našla společnou řeč jak s Chaplinovým Panem Verdouxem, tak s Truffautovou Nevěstou v černém. Alfred Hitchcock by asi ocenil styčné plochy se svými filmy Podezření a Pochybná žena, Edgar Allan Poe a R.L.Stevenson by se radostně chvěli nad makabrálním zhmotněním nočních můr a Sigmund Freud jistě z hloubi pekla žehná porůznu roztroušeným vodítkům k jejich výkladu. Všechny tyto vlivy v Morgianě můžete najít, trváte-li na více vrstvách děje a baví-li vás analýza nevědomých motivací postav. Ale není to podmínkou a stejně tak se vám může líbit "jen" jako dráždivě morbidní napínavá historka od krbu. A jako další důvod, proč si vážit talentu Ivy Janžurové. Obsazení jedné herečky do rolí dvou vzájemně jednajících postav je tady řešeno často nápaditěji než v jiných soudobých filmech a zhruba po deseti minutách už jsem nemyslel na to, že je to stále jedna Janžurová. :-) Klára, hodná, bílá sestra, které zlá, černá Viktorie usiluje o život, mluví nepřirozeným vysokým hlasem, koketně pomrkává, štěbetá s hosty gardenparty a Herzova cynická optika ji staví do role hloupé frivolní naivky. Temné spády travičky sledujeme nejprve s přirozeným odporem, postupně ale s čím dál větším porozuměním spoluviníka. Viktorie je nepopiratelně zlá, závistivá, chladnokrevná dryáčnice s líčením á la německý expresionismus. A přesto ji Iva Janžurová hraje nedivadelně, filmově, bez afektů. Nejpozději od chvíle, kdy do děje zasáhne vyděračka Nina Divíšková platí, že trneme-li hrůzou, je to spíš z obavy, že Viktoriin plán nevyjde, než ze strachu o osud Kláry. A řekl bych, že právě to Morgianě nejčastěji zazlívala kritika. Dekadenci. Se zlou, závistivou Viktorií si prožijeme stihomam pachatele strašného činu. Paranoiu, neustálé pochybnosti, dá-li se původní rozhodnutí ještě zvrátit, pochyby, zda bylo správné. Prožijeme s ní cosi víc než s pasivní Klárou a zanechá to v nás následky. A to je jaksi "proti srsti" obvyklým konvencím. S tím souvisí onen konec, o kterém nemůžu mluvit, abych nespoileroval. Kritici mu vyčítají, že je jako přišitý, že "takhle to skončit nemělo". Co když je to ale jen tím, že sympatie se přelily proti vaší vůli na nesprávnou stranu a vaše lepší já se tomu vzpírá? Nesledovali jsme se stejnou fascinací Karla Kopfrkingla? 90% ()
MORGIANA je niečo, čo sa vymyká nielen z filmovej produkcie tej doby, ale aj tej dnešnej. Herz, známy ako rozprávač temných príbehov, zasial magické semienko, z ktorého vykvitol magický, občas až bezútešný príbeh dvoch sestier. Skôr ako horor, ide o psychologickú drámu z potemnelých kútov ľudskej duše. ()
Herecký koncert Ivy Janžurové, typické prvky Juraje Herze, obstojná atmosféra a napětí. Nejen kostýmy tolik podobné Petrolejovým lampám, lehce hororovou atmosférou blízké třeba Spalovači mrtvol. Vrchol režisérovy kariéry? Takže: vizuál nádherný, atmosféra děsivá, Janžurová brilantní, hudba taky skvělá... Ale. Zkoumání ženského psyché a lidské povahy mě překvapivě nebavilo až tak, jak jsem si původně myslela. ()
Kdysi mě tenhle film děsil ponurou atmosférou a psychadelickou kamerou, ale nakonec jsem si ho zamiloval. Už úvodní pohřeb napovídá, že režie se chopil J.Herz. Vynikající hudba Luboše Fišera se snadno přehoupne z líbivých tónů, prozářených sluncem / zahradní slavnost/, do temných hlubin hororu. Nápadité líčení, kostýmy a skvělá Iva Janžurová. Popravdě - předloha od A.Grina Jessie a Morgiana mě v porovnání s filmem značně zklamala. A vůbec nevadí, že Morgianou ve filmu je kočka......... p.s. J. Herz nebyl s výsledkem spokojený, jelikož tehdejší cenzura mu nedovolila zakončit film dle něho. Doporučuji rozhovor s režisérem, kde vysvětluje, jak měl snímek pokračovat, což by bylo výborné psycho a člověk se nediví, že komouši mu to zatrhli. ()
Děj filmu tvůrci přenesli z našich luk a hájů až k břehům Černého moře, jehož nádherná scenérie přímo vybízela k natočení nádherných záběrů a rozmanitých scén. Právě samotného prostředí si u filmů všímám asi nejvíce a musím podotknout, že jsem byl doslova okouzlen všemi krásami, jenž nám zde byli nabídnuty. Dalším důležitým aspektem byla vytvořená atmosféra, která nás provází napříč celým filmem. Tvůrcům se vskutku podařilo stvořit něco tak úžasného, že diváci budou doslova chrochtat blahem. Především pak díky bravurní práci kameramana, který své práci dokonale rozuměl a divákům nabídl nezapomenutelný zážitek. Některé záběry divákovi doslova vyrazí dech a způsobí menší záchvěvy úzkosti. Především pak ve scénách, kdy se realita smísí s představivostí hlavních hrdinek a divák v tu chvíli ztratí lehce kontrolu nad dějem. Jeho úspěch se odvíjel nejen díky bravurnímu hereckému výkony Ivy Janžurové, která si zde střihla rovnou dvojroli, ale i díky tomu, že vznikl v období Herzovy největší slávy. ()
Galerie (10)
Zajímavosti (15)
- V roce 1973 získal film cenu Zlatého Huga na mezinárodním festivalu v Chicagu. (Yardak)
- Snímek byl natočen na motivy stejnojmenné novely, kterou napsal ruský spisovatel Alexandr Grina. [Zdroj: Cinema] (Terva)
- Vedení Barrandova Morgianu označilo jako "sadomasochistický film" a Juraj Herz dostal na dva roky zákaz režírovat. Herzovi pomohli paradoxně Rusové. Herz vypráví, "Do Prahy tehdy přijela delegace sovětských režisérů, kterou prováděla novinářka Jana Klusáková. Soudruzi z Moskvy se jí ptali, co by měli v Praze vidět za filmy, a ona jim doporučila, ať si řeknou na Barrandově o Morgianu. Pak s nimi dělala rozhovor do novin, a když padla otázka, co se jim u nás nejvíc líbilo, unisono odpověděli, že Morgiana. Když to ředitel Barrandova četl černé na bílém, přišel za mnou, že bych vlastně už mohl zase točit." (BoredSeal)
Reklama