Obsahy(1)
Rozprávka, vychádzajúca z motívov ruských bylín rozpráva o bohatierovi Sadkovi, ktorý sa vydáva do cudzích zemí hľadať šťastie. Po dobrodružných príhodách sa mu podarí získať Fénixa, vtáka Šťastia, ale spozná, že to nie je šťastie, ktoré sľúbil priniesť svojmu ľudu. Na spiatočnej ceste prekvapí jeho výpravu morská búrka a Sadko musí zostúpiť do morskej ríše. Odtiaľ sa mu ale podarí ujsť s pomocou dcéry morského cára. Keď ľud oslavuje jeho návrat, Sadko prizná, že šťastie je potrebné hľadať v rodnej zemi. (STV)
(více)Recenze (32)
Solídne veľkolepá bylinovka. Občas je úsmevné, kam všade a ako rýchlo sa dá doplávať z Ruska, ale film má neopakovateľnú atmosféru a dnes už "klasický" sovietsky vizuál. Pôvodný SÚBOJ TITANOV asi znamenal pre svetovú kinematografiu viac :), ale Sadko je v rámci "európskej fantasy" viac ako slušný zárez... ()
Farebná sovietska rozprávka je zaujímavá po vizuálnej stránke, nie však po ostatných stránkach, s ktorými som mal problémy. Pekné exteriérové scény, pôsobivé hradisko mesta Novgorod a pekné exotické lokácie - farba tomu iba pomáha. Čo však z toho, keď hlavná postava je nadutý a do všetkého sa hrnúci magor a chválenkár. Zvonmi budí celé mesto, aby sa chvastal, že niečo dokáže, na cudzej oslave uráža miestnych a kritizuje. Lebo vo svete na nič iné nečakajú, len na akúsi soboliu kožušinu a obyčajnú ruskú medovinu. Všetko chce riešiť okamžite, bez rozmyslu, ako keby bedač a problémy nikdy dosiaľ nevidel. Áno, chudobný plebs (bežný ľud) treba nakŕmiť, ošatiť a obšťastniť - a to všetko na úkor bohatých a nadutých kupcov (buržoázia). Do všetkého tí Sovieti pchali svoju odpornú ideológiu. Do toho všetkého neustále spevácke vložky, ktoré ma iritovali. Prvá polovica filmu je naviac nudná, stojí na jednom mieste. Našťastie, zachraňuje ju výprávná druhá polovica, kde už hrdinovia zažívajú aj nejaké dobrodružstvá. Po 3 zastávkach však už smútia za domovom, však kde inde je lepšie na svete, než v rodnom Novgorode. Vizuálne pekné, ale inak sklamanie. ()
Vizuálne úchvatná (na svoju dobu, ale kúzlo má aj dnes) rozprávka. Len škoda, že je to taká blbosť. Budovateľského ducha cítiť riadne, berie sa bohatým a rozdáva chudobe, ale myslím si, že prvoradým cieľom bolo pobaviť publikum. A to sa celkom darí, okrem výpravy potešia absurdno-surrealistické prvky, ako nesenie koňa na chrbte, jazda na morskom koníku a chobotnica. Pripomenie to vydarenejšieho a ideológiou nezaťaženého Zlodeja z Bagdadu z čias dávno "predsadkovských". ()
Sovietska výpravná rozprávka, na ktorej sa nešetrilo. Len tam čosi chýbalo a nezdá sa mi, že časy bohatierov boli v ruských legendách také myšlienkovo jednoduché, ako tento príbeh s vlasteneckým záverom. Za tretiu hviezdu stoja vtipné príhody a vsuvky, ako testovanie spolubojovníkov po dávke alkoholu alebo zápas s medveďom, ako sa patrí na poriadnych ruských hrdinov. –––– Žialiť budú tí, čo chcú činmi získať šťastie. Šťastie, to je oddych, spánok... ()
Film „Sadko" režiséra Alexandra Ptuška, známého autora loutkového filmu „Nový Gulliver" i barevné pohádky „Kamenný kvítek", je zajímavým pokusem o filmový přepis národní pohádky-byliny. Zajímavý v tom, že používá pouze základních motivů předlohy a rozvinutím všech možností moderní barevné techniky a nenásilné tendence dává pohádce bohatý filmový spád, zachovávaje přitom její národní charakter. Autoři filmu se však dali zlákat právě těmito filmovými možnostmi k tomu, že věnovali málo pozornosti překreslení především hlavního hrdiny filmu a jednotlivých postav a věnovali se spíše barvitému vylíčení prostředí. Tento nedostatek však vyplývá již z předlohy samé, neboť v pohádkách jsou vždy hrdinové poněkud schematisování. Přesto si však film právě pro dobrodružnost příběhů a barvitost prostředí získá úspěch u našich diváků. Filmový přehled 34/1953 ()
Reklama