Režie:
Tom CleggKamera:
Chris O'DellHrají:
Sean Bean, Daragh O'Malley, Christian Brendel, Amira Casar, Hugh Fraser, Christopher Villiers, Féodor Atkine, Sylvester Morand, Abigail Cruttenden (více)Obsahy(1)
Francúzsko, 1813. Vojna vstupuje do svojej záverečnej fázy. Francúzi formujú zúfalý plán na zajatie špičkového Wellingtonovho špióna, generála Rossa. Medzitým je Sharpe požiadaný, aby asistoval plukovníkovi Brandovi pri zničení hlavných zásob pušného prachu uloženého v jaskyniach Rocha. Otázky ohľadne Brandovej loajality sú však stále naliehavejšie. Naviac, Sharpe začína prehrávať bitku na domácom fronte. Jeho osamelá žena podlieha čaru mladého básnika... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (10)
Recenzia na vyžiadanie. /Videné 8x/ Script Supervisior (kontinuita): Marissa Cowell. Scenár: Eoghan Harris Klasická zostava výrobného štábu sa vracia. Vracia sa nebezpečná postava Major Ducos. Zo všetkých dielov, v ktorých stvárnil Féodor Atkine túto postavu, práve v tomto diely hrá najlepšie. Nie, že by nejakým spôsobom v predchádzajúcich dieloch zaostával. Tu dotiahol svoje remeslo na výbornú (zapamätajte si: nič nie je dokonalé!). To, ako sa filmové spracovanie, odkláňa od knižnej predlohy je častým problémom. Predsa Major Duco zomrel pri Sharpeovej cti, záhadne ožil pri Sharpeovom Obliehaní. Sharpe sa oženil. Film sprevádza chladný vizuál, dobré herectvo a premakanú záverečnú bitku (neskutočná bolesť postihla vojakov zo smršti popolu ustríc). Zas a znova tu máme prekrútené fakty od bibliografického podkladu: 1) Ako sa sa začína novela. Sharpe a Jane sú už v manželskom zväzku. Vo filme je scéna svadby, hneď na začiatku. 2) Major generál Ross Michael Hogan zomiera na horúčku, vo filme stále žije. 3) Vo filme je prezentovaný plukovník Bampfylde, v novele kapitánom lode. (Pre informáciu, eqvivalent plukovníka v námorníctve je kapitán) 4) Sestra a matka Comte de Maquerre (Francúz s dlhými hnedými vlasmi) sa v novele neobjavujú 5) Jane ako je vo filme, netrpí tvrdou horúčkou, v novele má skôr nádchu. Veľmi podarený diel, s prepracovanými bojovými scénami, zložitou zápletkou, vtesnaný rôznymi intrigami. Posledná dobrá časť zo série Sharpe. /75%/ ()
Sharpe se oženil, což nejspíš znamená konec sličným děvám, které anglickému důstojníkovi porcházely postelí. Ale to je tak jediná vada na kráse. Ve Wellingtonově táboře se objevuje francouzský šlechtic, slibující podporu kraje Bordeaux prostřednictví povstání proti Napoleonovi. Jako tradične je coby předvoj poslán Sharpe s opět tradičním neschopným důstojníkem. Vše je pochopitelně jinak a tak se tsrhne spousta přestřelek, které vrcholí závěrečným dobýváním hradu francouzskými jednotkami v čele se sympatickým generálem-gurmánem. 80% ()
Jedna z těch horších Sharpovin, kterou spasilo pouze to, že další z nekonečné řady tupých plukovníků vyklidil prostor pro střeleckou grupu (a s ní se zase projednou vrátil Sladkej Wiliam) a jejího Majora. Vlastně je to typický Sharpe a to je... Trošku škoda, v každém díle je něco, co by dokázalo děj ozvláštnit a tady ne - pořád je to ale výborně natočená, dobrodružná věc s lehkou dávkou humorů a vítečnou bojovou scénou. "Jste monstrum! Anglické monstrum!" ()
Tak hned na úvod musím podotknout, že obsah filmu, který si můžete přečíst výše, patří k nějaký jiný sharpovce a s Sharpovým obléháním nemá nic společnýho. No a pak musím říct, že tento film je stejně hrozivá píčovina jako ostatní filmy o Sharpovi. Samozřejmě že z knížky zůstalo jen ubohé torzo a samosebou se jedná o levnou televizní inscenaci. Tomu ostatně odpovídají i ubohé herecké výkony. Říkám si ale stále, co bylo motivací k tomu, aby se zjevně finančně náročný film (outdoor, spousta herců, náročné bitvy) natočil za pár šestáků - kdo se na to jako chce dívat? Ale k jádru věci - kromě směšných hereckých výkonů musím vyzdvihnout stupiditu bojových scén; kulemi zasažení vojáci se sunou k zemi, dramaticky - nešťastní jak stará Blažková, vojáci zasažení na ochozu hradeb padají teatrálním saltem (přirozeně s výkřikem) přes cimbuří do hradního příkopu, dopady dělových koulí jsou znázorněny jako pyrotechnický pšouk, kolem kterýho (opět teatrálně) popadají nešťastní pěšáci - ovšemže celou dobu jdoucí proti hradbám jako ovce na porážku. Nejlepší je ale záběr na Brity dobyvší bránu, kdy jeden z herců buď dostane pokyn z režie, aby padl, anebo snad sám iniciativně zemře (že jako záběr vylepší), což provede tak, že komicky nadskočí a sesune se k zemi; tuhle scénu jsem si pustil asi sedmkrát a moc jsem se nasmál - slyšel jsem ostatně, že sharpovky jsou plné humoru, ale takový záchvat smíchu jsem nečekal. K tomu humoru - knížky jsou spíš historicko-dobrodružná literatura, kdežto z filmů se místy stává pitvořivá komédie. V knížce Sharpovo obléhání tak nastoupí na Sharpa generál Calvet, veterán z bojů v Rusku a vážně s ním není moc prdel. Ve filmu je to tajtrdlík, který po nezdařeném útoku odchytí nějakýho tlusťocha a ptá se ho: "Tak co, Jeane, bylo to jako u Moskvy?" Tlusťoch plačtivě: "Ano, pane!" Calvet: "Tak to muselo být hrozné", načež se obejmou a odcházejí smutně asi někam stimulovat si řitě. Co to jako kurva má bejt?! Musím ovšem říct, že jsem fanda knih o Richardu Sharpeovi a vždycky, když dočtu knížku, se pokusím dát šanci dalšímu filmu, ale je to pokaždý stejný zklamání. Ještě bych to vzal na milost jako levnou televizní srágoru poplatnou 90. létům a určenou hloupýmu divákovi, ale ta ohromně zfušařená filmařina (patrná právě v bojových scénách) je tak hrozivá, že nemůžu jinak než dát odpad. ()
Sharpe sa oženil a teraz odmieta krásne Francúzky, ktoré si pred ním rozväzujú živôtiky. Sean Bean je vo svojej úlohe čoraz viac udomácnený a fakt si to užíva. Ďalšia výborná časť s peknými tureckými exteriérmi suplujúcimi španielsko-francúzske pohraničie a skvelou záverečnou bitkou, ktorá patrí k najlepším akčným scénam série. Vápno zo spálených ústricových mušlí rovno do francúzskych tvárí a potom pekne sústredená paľba do zmätených davov... Au! ()
Reklama