Režie:
Tom CleggKamera:
Chris O'DellHudba:
Dominic MuldowneyHrají:
James Purefoy, Daragh O'Malley, John Kavanagh, Patrick Fierry, Sean Bean, Emily Mortimer, Vernon Dobtcheff, Stephen Moore, Michael Cochrane, Hugh RossObsahy(1)
Francúzsko – španielska hranica, 1813. Dopravník pohybujúci sa po španielskom vidieku je prepadnutý francúzskymi vojakmi. Šialenému teroru iba s námahou utečie mladá mníška. O malú chvíľu sú vojaci atakovaní anglickým vojskom a francúzsky plukovník zabíja svojho kapitána. Teraz,v jeho uniforme, predstiera, že je kapitán Dumas a vzdáva sa Sharpemu. Sharpe však začína tušiť čosi podozrivé, ale skôr, ako si stihne veci preveriť, je Dumas akceptovaný. Keď sa z lesov vynorí zdesená mníška, ktorá iba o vlások unikla istej smrti, nedokáže zo seba vydať ani slovo o tom, čoho sa stala svedkom... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (11)
Britský voják Richard Sharp (Seanovi to v uniformě opravdu sluší ) je hrdinou mnoha dobrodružných příběhů z období napoleonských válek. Viděla jsem tedy jenom „Sharpe ´s Sword“ a knihy Bernarda Cornwella jsem nečetla, ale předpokládám, že jsou si podobné. Jde v nich hlavně o čest, statečnost, ale je v nich samozřejmě i láska. Tentokrát má Sharp proti sobě špióna, po svém boku zachráněnou dívku, ale i zrádce ve vlastních řadách. Na televizní seriál to není vůbec špatné, ale já vždycky měla slabost pro Napoleona, takže jsem fandila druhé straně :-). ()
Špionský díl. Sharpe má ochraňovat superšpiona, kterého ovšem nezná a zároveň musí rozlousknout šifru a dát si pozor na krtka ve vlastních řadách. Hereckými esy navíc je tu tentokrát James Purefoy a mladinká Emily Mortimer, která snad neni bůhvíjaká krasavice, ale tady na mě působila jako nefalšovaná víla. 80% ()
Jako příběh to nebylo špatné, ale měl jsem jiný problém; sledoval jsem to ve slovenském znění, přičemž postavy mezi sebou mluvily zjevně anglicky, francouzsky, španělsky, takže občas zazněly i originální jazyky v rámci náznaku, že si osoby mezi sebou nerozumějí, do toho sem tam běžely anglické titulky a z tohoto pohledu jsem se v tom trochu ztrácel. ()
Tak neviem, väčšina to chváli, no mám podozrenie, že iba z nostalgie na detstvo alebo svoju mladosť. Dejová linka síce obsahovala všetko, čo by mohlo zaujať, vrátane špióna, zaujímavého pátrania po tajomnom agentovi, zrady, priateľstva.... Ako celok ma to však nejak výraznejšie nechytilo za srdce, ba viac krát som sa prichytil ako zívam nudou. A to nie je dobre. Slabší priemer. 55/100 ()
/Videné 7x/ “Charge bayonets! Foward march!” Script supervisior (kontinuita): Marissa Cowell. Scenár: Eoghan Harris. Výprava: Andrew Mollo (pracoval aj na filme Pianista /2002/ r.: Roman Polanski). Pri televíznej sérií Sharpe si už pri 8. časti môžete všimnúť presnú šablónu (intro, zápletka, jedna dáma, ktorá znepríjemní alebo rozveselí Sharpera, vždy nejaká záporná alebo kladná vedľajšia postava zomrie, Sharpe sa na konci zastaví obzrie a odchádza). Dvorný scenárista série Sharpe, Eoghan Harris sa vracia, doposiaľ z 6tich dielov (6. sa počíta ako „Sharperov meč“) je doposiaľ jeho najlepší scenáristický počin z tejto série. Pararelným spôsobom rozprávania dostáva každá postava svoje miesto: Harris rozlúšti tajný kód, kapitán Jack Spear si očistí svoju česť, Lass prechádza psychickou transformáciou, Harper sa láskavo škriepi so svojou partnerkou kvôli svadbe a bojuje za svojho majora aj v tých najhorších chvíľach, podlý Henry Simmerson znova vystrája. Sharpe už „vie“, čo to znamená byť gentlemanov. Napríklad to môžete spoznať pri scéne (keď konfrontuje kapitána Jacka Speara, v prípade jeho zrady): „Ako gentleman by som ti na stôl položil pištoľ, počkal vonku, a aby si si vystrelil mozog.“ Prichádza jedna z najlepšie napísaných postáv, otec Curtis, a.k.a. El Mirador. Táto postava skutočne existovala. Narodil sa v Írsku v roku 1740. Pôsobil ako rektor írskej univerzity v Salamanke. Za svoje zásluhy v pomoci porážania Francúzov, a to formou inteligentnej siete dostal penziu až do svojho príchodu do Írska. Od roku 1819, až do svojej smrti v roku 1832 pôsobil ako archibiskup Armagh and Primate (zväzok katolíkov v Írsku). Odkedy sa chopil kamery Chris O'Dell, dostáva filmová séria svoj špecifický kontrastný vizuál. Dominic Muldowney sa pohráva s rockovými, akustickými, orchestrálnymi a abmientnými prvakmi. Tejto časti viac sedia tóniny temnejšieho charakteru. Zrekonštruovať bitku pri Salamanke, v zázemí televíznej produkcie (v tej dobe- 1994) bolo prakticky nemožné, to by televízia ITV musela prehlásiť bankrot. Záverečná bitka je úplne vymyslená (časť z bitky si pozrite tu ---> https://youtu.be/l8rmJ8ZDNMI), tvorcovia si zavolali expertov na vojenské jednotky a postupy 18., a ranného 19. storočia. Za vierohodné spracovanie môžete poďakovať vojenským expertom, réžii Toma Clegga, výprave Andrewa Molla. Tak ako každý dobrý diel Sharpera, aj tento obsahuje vynikajúci súboj medzi Sharperom a plukovníkom Leroux---> (https://youtu.be/PLZndfFB988). Podotýkam, má zvláštne formátovanie (aspect ratio), celá séria Sharpera bola nakrúcaná na Super 16mm s rozlíšením 16:9, konkrétne na pixely (obrazové body) 520x576 so systémom PALplus. V čase premiéry na stanici ITV vládlo práve rozlíšenie PALplus. Mimoriadne dobrý výkon a pochopenie svojej postavy preukázala herečka Emily Mortimer. Sean Bean taktiež znova predvádza jeden zo svojich najlepších výkonov v sérii Sharpe. Zopár faktorov, ktoré sa odlíšili od knižnej série: 1) Kapitán Jack Spear (s jednou rukou) je vo filme vykreslený v lepšom svete. V knižnej predlohe je hazardér, ktorý premárnil celý svoj majetok na hráčskom stole. Ako vo filme, tak v aj v knihe zomiera hrdinskou smrťou. V novele ho Sharpe nedonútil cválať s vlajkou priamo ku francúzskej pevnosti. O zrade Angličanov zo strany Speara sa Sharpe dozvie z úst Speara len pred zopár momentami jeho smrti. 2) Major Munroe alebo Lass (stvárnená herečkou Emily Mortimer) boli kompletne vymyslené pre TV filmy, v knižnej predlohe sa neobjavujú. 3) Manželka Seržanta Harpera, Ramona (v tomto diely Sharperov meč sa seržant Harper žení) bola taktiež vytvorená pre televíznu sériu. Náklonnosť seržanta Harpera ku Španielskym dievčatám je uvedená aj v knižnej sérii. V nej sa nachádza dáma pod názvom Isabella, a nevydá sa za Harpera. 4) Sharpe sa v novele zúčastní pri slávnej Salamanka (tá sa konala v roku 1812), zúčastní sa hlavného útoku a prerazí francúzsku líniu. Vo TV filme sa sústredí na maličkú kľúčovú pevnosť v meste Villafrancate. Reálne existovala, no Angličania sa nikdy nezúčastnili na jej obliehaní, alebo útoku. Vtipnú poznámku povedal aj sám Wellington: “Ned, do you see those fellows on that hill over there?” (V preklade: „Ned, vidíš tých mužov, tam na tom kopci?“ Wellington: “Threw you division into column, and drive them to the devil.” (v preklade: „Usporiadaj svoj oddiel do radov, a pošli tých Francúzov k čertu.“ Ned Packenham (brat manželky Wellingtona, Kataríny Wellesleyovej). Škoda, že tieto slová nezazneli vo filme. Veľmi dobre spracovaná, napísaná (bohužiaľ sa narábalo s príbehom kvôli finančnej podpory televízie, a tento fakt musíte jednoducho akceptovať). Objektívne sa jedná o najlepšiu časť celej Sharperovej série. “All is possible in the best of all possible worlds.” /80%/ () (méně) (více)