Režie:
Shekhar KapurKamera:
Robert RichardsonHudba:
James HornerHrají:
Heath Ledger, Wes Bentley, Kate Hudson, Djimon Hounsou, James Cosmo, Lucy Gordon, Daniel Caltagirone, Rupert Penry-Jones, Michael Sheen, Christian Coulson (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Příběh z roku 1898 sleduje britského důstojníka Harryho Favershama (Heath Ledger), který se odmítne postavit do čela svého pluku, když zjistí, že jeho regiment odchází do Súdánu kvůli vojenskému konfliktu s "mohamedánskými fanatiky". Přátelé a snoubenka mu pošlou čtyři bílá pírka, která symbolizují zbabělost. Aby znovu získal ztracenou čest, vydá se v převlečení za Araba do Súdánu, aby se mohl dostat za nepřátelskou linii a sloužit britským silám jako špeh a průzkumník. Když je jeho bývalý pluk napaden, Faversham tajně zachrání životy těm, kteří ho předtím označili za zbabělce. (Cinemax)
(více)Videa (1)
Recenze (215)
O tomto filme bolo už popísané veľa, preto iba porovnám svoje názory s tým, čo povedali iní. Herecké výkony sú naozaj nezaujímavé, najlepším mi prišiel Djimon Hounsou, no i ten je vyložene priemerný. Kamera vyčarí niekoľko zaujímavých momentov, ale v globále sa z nej naozaj mohlo vyťažiť viac, najmä v nasnímaní púštnych scenérií, ktoré sú väčšinou akési nemastné-neslané a chýba im určitá veľkoleposť (ako bolo povedané na margo ,,Lawrenca z Arábie"). Častému porovnávaniu práve s ,,Lawrencom" inak nerozumiem. Oba filmy majú príbuzný iba námet púšte, aj tie sú na iných kontinentoch, preto považujem akékoľvek porovnávanie za prehnané a najviacej sa hodí akurát s Van Dammeovým ,,Legionárom". Jediný výraznejšie plus ,,Štyroch pierok" vidím v dynamickom strihu, hoci i ten sa do niektorých kľudnejších scén skôr nehodí. Tu toľko ospevovaná bitka v púšti je podľa mňa skôr lepšie nakrútená a po nej nastupujú už iba čoraz nudnejšie a patetickej scény s ktorými som mal počas sledovania vážne problémy dopozerať ich. Škoda, pretože prvých 20 minút sa to vyvíjalo veľmi sľubne v nadpriemernom hodnotení, väčšinový ostatok je však za slabšie 3*, alebo veľmi dobré 2*. ()
Koukám, docela solidní sprcha tady, že by zas zaúřadoval "ovčismus", jak je zde na csfd běžným zvykem? :o) Nečetl jsem předem zdejší hodnocení (což podle mých zkušeností často není na škodu), takže jsem si tenhle film mohl užít celkem bez předsudků. A čeho se mi dostalo? V pohodě stravitelného, lehce nadprůměrného dobrodružného příběhu, se solidní výpravou, jednou pěkně zvládnutou bitvou (ten pouštní prach se mi úplně zadíral pod nehty) a charismatickým Djimonem Hounsounem (mým oblíbencem). Snad jen ten na můj vkus příliš melodramatická poslední čtrthodina nebyla to pravý ořechový. ()
Vzepření se vojenské cti a válce nenajde právě pochopení. U nadřízeného, kolegů. Snoubenky. Všichni jej mají za zbabělce. Heath Ledger jako citlivý vnímavý poručík dostane po své rezignaci čtyři pírka, výraz pohrdání za domnělou zbabělost. Je těžké být synem generála a muset jít v jeho šlépějích. „Nechci jít kvůli někomu nebo něčemu bojovat.“ „Teď vím, že jsi zbabělec.“ „Otče, můžeme si promluvit?“ „Já už tě neznám.“ Typická hrdost, nadřazenost, tradice nad city. Válka v Súdánu. Mně ji zastiňoval pohled na Afriku. Poušť je nádherná, tajemná. Barevná, vrstevnatá. Duny mají svá tajemství, hru světel a stínů. Kdo jednou viděl Saharu musí ji milovat do konce života. Tedy jako zhýčkaný turista, to připouštím. Ale fascinuje mne stále víc a víc. Ale zpět k pírkům. Ledger v turbanu fakt k nepoznání. A já si od začátku říkala, proč je tmavovlasý – musel zapadnout mezi místní. Kamarádství má různou podobu, třeba zájem o bývalou snoubenku. Stejně tak strach má mnoho tváří. Pírka podobně jako většina válečných filmů jen ukazují zbytečné masakry, mocenské boje ve jménu něčeho, co po letech vlastně ztratilo smysl. Jen čest, poctivost, statečnost, ty zůstávají. Při největším masakru paradoxně nejromantičtější hudba. No, není divu, James Horner. Některá přátelství jsou ovšem ocelová. Nejen stará, ale i nová, a na barvě pleti přitom opravdu nezáleží. Poslední minuty v poušti bezeslovné a působivé. Poslední – či lépe první- minuty v Anglii příliš sentimentální. Ale jinak to asi být nemohlo. ()
Film som si pozrel len kvôli zosnulému Heathovi Ledgerovi, no musím povedať že ma zaujal. Pekne vymyslený príbeh krásna výprava a to hlavné vojna! Áno je to aj vojnový film hoci dochutený miernou romantikou ale má to aj vojnové scény a za tie mu ďakujem. Herci sú v pohode hlavne Ledger, hoci nieje to Joker ale to dobre všetci vieme takže nemôžem povedať že som ostal sklamaný. Film ktorý je nedocenený a má svoju kvalitu. 80% ()
Než přišel rozkaz vypravit se do války, byla účast v armádě jen docela zábava. Hezké uniformy (na to holky letí, že), ragby a spousta večírků. Ale když přišlo na lámání chleba, uvědomil si Harry (Heath Ledger), že do války vůbec nechce, natož nechat se někde v Súdanu podříznou smečkou vzbouřených povstalců. Ale jeho nejlepší přátelé jej nepochopí, a ocení jej bílými pírky, označujícími jej za zbabělce. To Harrymu dodá odvahy, a do Súdánu se vydá na vlastní pěst, aby své přátele ochránil ... Tento film mám docela rád - hlavně z důvodu, že jej nehodlám srovnávat s famózním Lawrencem z Arábie. Kromě poslední čtvrthodinky (která mi přišla trochu mimo) jsem se po celý film dobře bavil, k čemuž přispívají výborné herecké výkony (kromě Kate Hudson, která tu vypadá i chová se jako normální pipka) i příjemné scenérie střední Afriky. Nad scénářem samotným je třeba přivřít několik očí, ale na druhé straně, jsou i hloupější filmy. Chtěl jsem dát tři hvězdičky, ale když tak vidím, jak zde byl film strhán, s klidným srdcem ještě jednu přidám... ()
Galerie (23)
Photo © 2002 Paramount Pictures & Miramax Films
![Čtyři pírka: Zkouška cti - Z natáčení](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/350/160350500_1bf653.jpg)
Zajímavosti (9)
- Vtedajší britskí vojaci v Sudáne nenosili šarlátovo červené uniformy, ako to bolo vo filme, ale sivé tuniky. (MikaelSVK)
- Film se dostal do kin až po dvou letech po natočení a nevydělal ani čtvrtinu svého rozpočtu. (Aknah)
- V mnoha záběrech se po boku britských jednotek objevují také jednotky egyptské. Sůdán totiž spadal pod egyptské chedivství, vazalský stát upadající Osmanské říše. Egypt od 70. let 19. století začal prohlubovat svou závislost více na Velké Británii, která měla silný vliv především v Káhiře a závislost na Osmanské říši se tak stávala čím dál více formální. Mahdího sjednocené pouštní kmeny tak stály proti Britům, Egypťanům i Turkům. (stefji)
Reklama