Scénář:
Alena ČinčerováEpizody(8)
-
Bubnové z Litic (S02E01)
-
Hildprandtové (S02E02)
-
Podstatští (S02E03)
-
Bartoňové z Dobenína (S02E04)
-
Wratislavové (S02E05)
-
Belcrediové (S02E06)
-
Mensdorffové-Pouilly (S02E07)
-
Liechtensteinové (S02E08)
Obsahy(1)
František Kinský seznamuje Česko s dalšími šlechtickými rody... Projekt Modrá krev nabízí nový pohled na českou šlechtu a diváci i odborníci se vzácně shodují na tom, že přinesl řadu překvapivých svědectví o životech šlechticů i náhledech na minulost i současnost. Projekt ukázal pozitivní pohled na svět moudrých a zajímavých lidí. Nabídl svědectví o tom, že šlechticové nevnímají křivdy posledního století nijak fatálně, naopak se na ně dívají s nadhledem a notnou dávkou specifického humoru. Přinesl vizuálně mimořádně pestrou podívanou po desítkách památek. Velmi pozitivně hodnocený byl moderátor František Kinský. Civilní a přitom noblesní, ale také zábavný a přirozený. Zajímavým bonusem je edukativní hodnota. Proto má smysl v projektu pokračovat druhou řadou... „Druhá řada cyklu Modrá krev není naplněna tak slavnými jmény, které všichni znají odedávna, jako tomu bylo v řadě prvé, protože jsme je vyčerpali. Avšak naopak tím může být zajímavá. Dá se očekávat, že se diváci budou chtít dozvědět více o rodech, jejichž jména jim jsou jen tak trochu povědomá, cosi jim říkají, nebo jsou i zcela neznámá, a proto budí zvědavost. I zde se za názvy rodů skrývají živí lidé z masa a kostí s mnohdy neuvěřitelnými životními osudy. I je spojuje rodokmen probíhající mnoho staletí, úcta k odkazu předků, láska k zemi české i perzekuce za éry totality. Záměrně vybíráme do tohoto pokračování opět jen rody, jejichž aspoň někteří zástupci mluví česky, popřípadě žijí v Česku,“ říká dramaturg Josef Albrecht. (Česká televize)
(více)Recenze (1)
Ze středohornoněmeckého slahta, geslechte — „rod, kmen, původ-vnímám je ve většině případů jako nadprůměrně šlechetné, oni sami občas o sobě mluví jako o přešlechtěných :-) šlechta, sic. šlachta, spolu s pol. szlachta (z toho r. šljáchta o polské šlechtě) ze sthn. slahta nebo střhn. slahte rod, původ, kmen; č. šle- vzniklo patrně vlivem střhn. geslehte (nyní Geschlecht rod). Jinde přejato s původním významem rod, krevní příbuzenstvo: dl. šlachta, sin. ilahta, kdežto pro „šlechtu" nově utvořeno hl. šlachta. Rodové šlechtictví je vynález Západu, Slovanům byl ten pojem cizí. Odvozeniny: ušlechtilý (stč. šlechtily), šlechetný (zůstalo časem jen v oblasti mravní), šlechtic (s domácí starou příponou -ifb, dnes už neproduktivní, jako kněžic, sch. -ic ve vlastních jménech). Viz i slečna. Původní význam „dobrého rodu" je dosud v šlechtiti. ()
Galerie (82)
Photo © Česká televize / David Ployhar
![Modrá krev - Série 2 - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/163/870/163870707_f3899a.jpg)
Zajímavosti (2)
- „Doby někdejšího pána domu Karla z Lichtensteina připomínají tyto hlavičky,“ říká průvodce pořadu František Kinský, před Lichtenštejnským palácem na Malostranském náměstí. Pravda je trochu někde jinde. 27 skulptur Karla Nepraše na Malostranském náměstí symbolizuje sedmadvacet českých pánů, o jejichž popravě bylo rozhodnuto v Lichtenšteinském paláci, tedy v budově, před kterou jsou umístěny. (sator)
- V dokumentu zazní „Sala terrena“. Sala terrena, nazývaná rovněž sala terrana nebo zahradní sál, je otevřená architektonická stavba charakteristická pro barokní palácové a zámecké zahrady. Sala terrena je sál situovaný v přízemním podlaží, většinou v hlavní ose zámku nebo paláce, případně tvoří samostatnou stavbu. (sator)