Režie:
Alfred HitchcockScénář:
Alfred HitchcockKamera:
Jack E. CoxHrají:
Betty Balfour, Phyllis Konstam, Vivian Gibson, Gordon Harker, Jean Bradin, Alexander D'Arcy, Claude Hulbert, Jack Trevor, Marcel Vibert, Ferdinand von AltenObsahy(2)
Betty (Betty Balfour), vzpurná a zhýčkaná dcera milionáře (Gordon Harker). Chce si vzít proti vůli otce za muže Jeana, který nemá peníze. Odjede do Francie a začíná žít z peněz otce, který má obchod se šampaňským. Otec předstírá krach své firmy. Betty nemá nyní přísun peněz, proto začne vystupovat v nočním klubu... (oficiální text distributora)
Recenze (16)
Já jsem sice viděl film s hudebním doprovodem (což je soudě podle ostatních komentářů trochu problém), nicméně ani tak jsem nebyl uchvácen. Ba naopak patří Rozmary bohaté k tomu nejhoršímu co Mistr natočil. Ale jeho němou éru nelze zase tolik brát vážně (s výjimkou Příšerný host a Její zpověď). Ve zvukové éře poté vše nahradil a svými geniálními díly se stal (pro mne) nejlepším režisérem vůbec. ()
Musím se bez mučení přiznat, že jsem dlouho nevěděla, že Hitchcock, kterého mám zaškatulkovaného jako režiséra Ptáků a Psycha, natáčel taky němé filmy. Je to docela nezvyk. Rozmary bohaté ženy nejsou špatný film, ale něco mu chybí a rozhodně nepatří mezi top němé filmy. Herci fajn, příběh vás nakonec taky vtáhne do sebe, ale prostě jsou mnohem lepší němé filmy a tento je jaksi jen do počtu. To ale neznamená, že se nehodlám podívat na další němé Hitchcockovy filmy. ()
Ako znie distribučný preklad - Rozmary bohatej ženy - slovo rozmar, chvíľkový vrtoch, sa mi hodí na charakterizovanie tohto diela v Hitchovej filmografii. Veľmi slabý kúsok, ktorý skôr lezie na nervy otrasnou herečkou a jej chúťkami, ako by zaujal niečím zaujímavým či hodnotným. Taktiež dvaja páni túžiaci po Betty, ktorí sa dosť často náhodne objavujú v scénach až to budí dojem zlátaniny. No čo dodať... jedným slovom nepodarok. ()
Betty tropí hlouposti, dala by se u nás také pojmenovat tato veselohra s odkazem na jistý český snímek. Dcera milionáře, charakterem střeštiprdlo a energický živel, je hlavním tahounem příběhu, z dnešního pohledu poměrně známého, neb byl v různých úpravách ve zvukovém filmu zpracován nesčíslněkrát. Celý tento počin má na svědomí pozdější mistr hrůzy Alfred Hitchcock, což je zřejmě důvod, pro se na tento snímek shlíží nelichotivě, byť k tomu není důvod. Betty kde se objeví, tam tropí nejrůznější vylomeniny, což je hlavním motorem filmové zábavy. O groteskní humor se však nejedná. Děj příběhu je sice přímočarý, ale poměrně v jednoduché formě promyšlený, a tak i na němý film při minimalizaci dialogů dokáže zaujmout. I zde jsou k vidění zajímavé filmařské postupy. Copak asi chtěl Hitchcock říct v úvodu a v závěru snímku pohledem na scénu přes skleničku pro šampaňské? Nakonec, názvem tohoto nápoje je i snímek pojmenován. Buď, jak buď. Každopádně se jedná o zábavnou komedii o Betty, dcery milionáře, která je buď příliš obeznámená s tím, že má až moc energie na to, aby ji společenské poklesky odradily od toho, aby byla šťastná a snažila se jít do všeho, co ji zamane nebo je až příliš obeznámená s tím, jak mizerný život může být. Hitchcock samozřejmě později natočil mnohem lepší filmy, ale málo zábavných komedií, jako je tato. ()
Fajn very, very, very old school romanticka komedia, no cesticky slavy sa evidentne sliapali po inych chodnickoch. Zaciatok bol vlastne esencialny Hitchcock (ale samozrejma vzhladom na zaner bez napatia). Napadity, hravy, skodoradostny a s poriadnou mrchou v hlavnej ulohe. Potom sa to sice zacne vliect a hlavna cast filmu nie je idealna, no koniec to vrati do spravnej polohy (vratane jedneho twistu) 7/10 P.S. mal som stastie na velmi kvalitny hudobny podmaz ()
Galerie (6)
Zajímavosti (4)
- Hitchcock chtěl původně natočit tento film s úplně jiným scénářem. S výslednou podobou filmu po zásahu produkce nebyl vůbec spokojen. (ČSFD)
- Námet na realizáciu vznikol veľmi bizarne, keď sa Hitchcocka ktosi od produkcie spýtal: „Čo keby sme urobili film, ktorý by sa volal 'Šampanské'?“ Hitchcock súhlasil a začal vymýšľať príbeh, pričom sa v začiatku opieral o príbeh z Griffithovho filmu Cesta na východ (1920). Ako sám hovorí, skrátka príbeh dievčaťa, ktoré odíde do veľkého mesta. (Biopler)
- Ve filmu se objeví také později velmi známý režisér Michael Powell v roli fotografa zátiší. (Pavlínka9)
Reklama