Režie:
Fred ZinnemannScénář:
Robert L. RichardsKamera:
Robert SurteesHudba:
Bronislau KaperHrají:
Van Heflin, Robert Ryan, Janet Leigh, Mary Astor, Phyllis Thaxter, Barbara Billingsley, Berry Kroeger, Will Wright, Irene Seidner, Harry Tenbrook (více)Obsahy(1)
Vojnový veterán Frank Enley je šťastne ženatý a spokojne si užíva malomestský život, až kým nezistí, že v meste je aj Joe Parkson. Enley a Parkson boli v nemeckom zajateckom tábore a niečo sa medzi nimi stalo. Zdá sa, že Parkson si prišiel vyrovnať staré účty... (matriosa)
Videa (1)
Recenze (17)
Sice málo známý, ale pro mě jeden z nejlepších noirů vůbec. Zinnemanova "dokumentaristická" režie je mi u tohoto typu filmů mnohem bližší než třeba ceněnější novátorství Orsona Wellese. Herci nepřehrávají (až na občasné příliš "expresionistické ksichty" Van Heflina) a tak je film příjemně koukatelný i po těch šedesáti letech. Také dilema hlavního hrdiny, který si čím dál víc přeje vlastní smrt, působí věrohodně. I po formální stránce je "Act of Violence" "reklama na noir". Prostě - temné stíny na zdech i v duších, tak to má být :-) ()
Jediný noir slávneho režiséra Freda Zinnemanna obsahuje úplne všetky propiety žánru, s výnimkou ikonickej dvojky "detektív - famme fatale". Namiesto nich však disponuje psychologicky prepracovanými postavami, u ktorých postupom času už neviete či sú dobré alebo zlé, vynikajúco vybudovanou bezvýchodiskovou a temnou atmosférou. Pričom ešte navyše príjemne prekvapí skvelými nápadmi zo zvukom (Ryanove šúchanie s jeho krivou nohou počas nočného obchádzania domu, či škrípanie vesiel na jazere). Vyvrcholenie, pripomínajúce trochu situácie pred westernovou prestrelkou je nakrútené skvostne, a aj keď môže spôsobiť rozpaky, svojím spôsobom je to vhodný záver celého príbehu. ()
Příběhem asi nejtemnější noir vůbec, pro mě osobně esence všeho, co mám ráda (podobně dokonalý je snad jen Millerův kraťas Zákazník má vždycky pravdu). Na noir překvapivě ambivalentní hrdinové, z čehož plyne divácká neschopnost někomu fandit a plné vychutnání si příběhu. Něco smysluplnějšího možná napíšu časem. Zinnemann byl génius. Absolutní dokonalost. http://filmnoirblog.blogspot.com/2010/04/act-of-violence-1948.html ()
Na filmech noir se mi nelíbí, že se tam předpokládá jistá dějová šablona. Mám raději filmy, které mě dokážou překvapit. Act of Violence mě ale v tomto ohledu nezklamal a je-li řazen mezi filmy noir, pak je to zatím ten nejlepší, jaký jsem viděl. Něco jako CIZINCI VE VLAKU s naprosto bezvýchodnou atmosférou. Zinnemann ve mně roste každým dalším filmem. ()
Jeden z najzaujímavejších filmov žánru film noir, ktorý odkrýva temnotu a násilie ukryté za záclonami žiarivých ulíc amerického predmestia. Film odhaľuje skrz charakteristické noir-témy odplaty a viny, trvalé efekty .vojny na ľudí. Hlavný hrdina filmu Frank Enley ukrýva temné tajomstvo týkajúce sa jeho pôsobenia v armáde počas vojny. Príchod zraneného druha do jeho idilického predmestkého domu môže znamenať jeho odhalenie. Joe Parkson, postihnutý muž, krývajúci do Frankovho kalifornského mestečka počas úvodných titulkov filmu, je symbolom fyzických rán vojny. Obdobne, temnota, ktorá prichádza, aby zahalila dom, v ktorom žije Frank so svojou manželkou edith, je obrazom stáleho tieňa, ktorý vrhá vojna na povojnový americký život. Všetko, čo Joe hľadá skrz celú zápletku filmu odohrávajúceho sa v časovom horizonte dvoch dní a nocí, je pomsta. Jeho dôvody sú znázorňované mnohoznačne: narážkami na hrôzy vojny, na to, čo Joe zamýšľal učiniť s Frankom a čo sa stane vo vyvrcholení filmu. Act Of Violence je typickým filmom žánru film noir z toho dôvodu, že znázorňuje človeka, ktorého život je narušený slabosťou a zlým osudom a taktiež dramatizuje stratu dôvery medzi manželmi. Film taktiež zakotvuje noir-fenomén zvratu medzi dobrými a zlými. Vo svojom vizuálnom štýle film evokuje rozpory povojnovej Ameriky. Je to typický Zinnemann , odosobnený a vecný tón,v niektorých scénach však veľmi subjektívny, vťahujúci diváka do Frankovej mysle. ()
Galerie (20)
Zajímavosti (3)
- Do hlavných úloh sa uvažovalo aj o Gregory Peckovi a Humpreymu Bogartovi. (westerns)
- Film bol dokončený už v polovici roku 1948, ale vydaný bol až v roku 1949. (westerns)
- Všetky úvodné titulky (okrem názvu filmu) sú na samotnom konci filmu, čo bolo na tú dobu veľmi neobvyklé. (westerns)
Reklama