Režie:
Oliver HirschbiegelScénář:
Paula MilneKamera:
Judith KaufmannHudba:
Walter MairHrají:
Sofia Helin, Tom Schilling, Friederike Becht, Ben Becker, Hannes Wegener, Patricie Soukupová, Jascha Rust, Claudia Vašeková, Stephanie Amarell (více)Epizody(3)
Obsahy(1)
Obyčejní lidé a jejich vypjaté osudy v soukolí ideologií, špionáže a rodinných vztahů. Německá minisérie z doby, kdy Berlín dělila zeď. Německá dramatická minisérie spřádá hustou síť mezilidských vztahů, které mají společného jmenovatele v rozděleném Berlíně sedmdesátých let. Dvacátník Lars Weber dokončuje u východoněmecké státní bezpečnosti výcvik na agenta „Romea". Což znamená, že má být nasazen jako špión se specializací na navazování kontaktu s ženami za účelem získávání citlivých informací. Jeho první úkol jej zavádí do západního Berlína, kde má svůj šarm a naučené taktiky nasadit na Lauren Faberovou. Ta pracuje na americké odposlouchávací stanici Teufelsberg v britském sektoru a coby svobodná matka s rebelantským dospívajícím synem představuje z pohledu Larsových nadřízených ideální cíl. Další linie, které se s touto hlavní proplétají a protínají, zosobňuje např. Laurenina kolegyně a kamarádka Sabine Cutterové. Coby dcera vysoce postaveného důstojníka americké rozvědky také ona má svou krycí identitu. Přetvářka a skrývání vlastní podstaty jsou praktiky nejen agentů a pracovníků informačních služeb, ale i obyčejných občanů východního Německa. Platí to jednak o gay učiteli Axelovi, který kvůli lásce hledá cestu ven z Východu. Příležitost se mu naskytne, když se dozví, že někdo buduje tajný tunel, jenž má vést pod Berlínskou zdí. Stejně tak svá tajemství skrývá Klara, Larsova sestřenka a dcera Axelova pracovního kolegy. Coby nadaná plavkyně se pro své rodiče stává velkou nadějí na nemalé společenské výhody, které se ovšem neobejdou bez obětí.
Páteř série tvoří propracovaný scénář z pera význačné britské scenáristky Pauly Milneové. Každá z pečlivě vyprofilovaných postav v sobě zrcadlí odlišné aspekty studené války a toho, jak dobová ideologie pronikala do života obyčejných lidí a podmaňovala si je. Nenásilně se tak zde potkávají motivy jako posedlost komunistického režimu sportovními úspěchy, které měly být dokladem prosperity a odhodlání komunistického lidu, ale také obecná role sportovních utkání jako ideologického nástroje. Dojde i na pečlivě zrekonstruované praktiky Stasi jednak při výcviku agentů, ale i na její výslechové metody založené na psychologickém teroru. Skrze figuru Axela se nepřímo připomíná, že homosexualita byla překvapivě dříve dekriminalizována ve východním než západním Německu... Minisérie vznikala jako velká mezinárodní produkce. Natáčení probíhalo primárně v pražských exteriérech i filmových studiích a sešly se na něm význačné talenty z různých koutů světa. Nejzvučnějším jménem, které také producenti všude vyzdvihují, je švédská herečka Sofia Helinová. Představitelka ikonické Sagy Norénové ze seriálu Most zde ztvárnila Lauren Faberovou. V dalších hlavních rolích jí skvěle doplňují mladé herecké talenty Tom Schilling (Válečná generace; Sakra, kluku) a Friederike Bechtová. Režie byla svěřena Oliveru Hirschbiegelovi, který začínal v televizní branži, ale následně na sebe mezinárodně upozornil celovečerním filmem Experiment (2001) a svou pozici řemeslně vytříbeného profesionála stvrdil mezinárodním hitem Pád Třetí říše (2004). Oscarová nominace na nejlepší cizojazyčný film Hirschbiegelovi otevřela cestu do zahraničí, kde realizoval např. Invazi (2007) s Nicole Kidmanovou a Danielem Craigem či životopisný snímek Diana (2013) s Naomi Wattsovou. Do televizní sféry se vrátil již jako vyhlášen režisér v době, kdy médium díky trendu televize kvality mělo zcela jinou prestiž než v době jeho začátků na Komisaři Rexovi. Hirschbiegelovo jméno se objevuje pod prvními díly koprodukčního seriálu Borgia (2011) i u jednoho dílu historického seriálu TURN (2014) věhlasné americké kabelové stanice AMC. Pod společným nebem je prvním televizním projektem, který měl Hirschbiegel zcela ve své režii.
(Česká televize)
Recenze (31)
Zasvěcený pohled do praxe Stasi a na život v NDR v roce 1974. 1) Závěr mě příliš neuspokojil, i když chápu, že film spíš chtěl ukázat poměry než konkrétní děj, a to se mu nesporně podařilo. 2) Jednu celou hvězdičku přihodím 33letému Tomu Schillingovi (špión Stasi Lars) ani ne tak za jeho herecký výkon, který byl standardní, ale za jeho neobyčejnou přitažlivost. Z tohoto pohledu nebyl špatný ani 25letý Jascha Rust (Emil, syn britské datové analytičky Lauren) nebo 35letý Hannes Wegener (homosexuální učitel fyziky Axel). 3) Filmovalo se v Praze v roce 2015. 4) Vtipný koment: pimp**. ()
Pochmurný seriál o poměrech v NDR, který občas pražského diváka vyruší příliš známými kulisami předstírající NDR. Jde tu především o postavy, které jsou nějakým způsobem vláčené systémem, ať už jsou to členové rodinného klanu odevzdaného komouše - pracovníka Stasi nebo německo-americká rodinka analytiků z Teufelsbergu v západním Berlíně. Herci jsou velmi dobří a i když hodně lidí zklame ambiciózně "nedořečený konec", ve skutečnosti znamená, že postavy budou dál žít v nějakém svém pekle osobních kompromisů a závazků, což je hodně temné vyústění. Němci prostě umí. ()
Tento projekt nemožno škatuľkovať ako špionážnu minisériu, nakoľko ono to omnoho viac "koketuje" so sociálnou drámou, zobrazujúc obdivuhodne pestrú paletu neľahkých životných osudov počas neľahkej, napätej doby na oboch stranách múru deliaceho nemeckú spoločnosť. Čert to ber, že sú tu použité notoricky zaužívané prototypy postáv/prostredí, ktoré v súvislosti s danou dobou resp. politickou konšteláciou niekomu môžu pripadať ako klišé (posadnutosť vrcholovým športom a neblahé veci okolo toho, neskúsený špión s pochybnosťami spoznávajúci celkom iný svet, homosexuál túžiaci po úteku a voľnosti, donášač hľadajúci náhradu atď.), sú totižto napísané a vystavané tak kvalitne, že ich zasadenie vôbec nepôsobí nijak rušivo či stereotypne, ba práve naopak, takto koncipovaná spleť postáv je takmer až dokonalou a atmosfericky resp. čo sa týka tempa/gradácie to šlape presne ako má. Vynikajúcou možno ohodnotiť i dobovosť minisérie, kde skutočne niet čo vytknúť - či už kostýmy, vizuál interiérov a exteriérov, všetko je zvládnuté bezchybne a poľahky divákov spoza obrazoviek presúva do špecifických sedemdesiatych rokov "se vším všudy". Obsadenie taktiež zvládnuté na jedničku, snáď nikto zo zúčastnených nepôsobí nijak rušivo, no a niektorí priam excelujú (najmä teda trio Schilling, Bechtová, Becker). Snáď jediné, čo by som vytkol - a čo ma "odradilo" od plného počtu bodov/plnohodnotného zážitku - bol až príliš otvorený koniec, kedy ani jedna z dejových liniek neprišla v podstate k nijakému rozuzleniu a výsledok teda zostal vo hviezdach. Nechcem nijak spochybňovať autorské riešenie tvorcov, dokážem pochopiť, že práve takto ukončené, ponechávajúc rozuzlenie/ďalší vývoj na fantázii diváka, to môže v niekom azda zanechať o to silnejší dojem, prípadne takisto ponechať tvorcom pootvorené vrátka pre prípadné pokračovanie (i keď žiadne informácie o tejto možnosti som ešte nezachytil, tak neviem), avšak osobne mi to prišlo skrátka neúplné, akoby niečo krásne vygradovali a zauzlili, a potom sa alibisticky zbavili akejkoľvek zodpovednosti za rozriešenie danej veci. Neviem, musím si to buď ešte nechať viac uležať v hlave alebo si dopriať opakované pozretie, každopádne nateraz veľmi silná štvorka. Bodaj by jedného dňa takéto projekty vznikali aj u nás. 85% ()
Je to smutné. Vidíme minisérii natočenou v českých ulicích a městech, postavy se chovají uvěřitelně, příběh je napínavý a vycházející ze skutečných událostí. Minisérie, u které jsem si přál, aby měla tolik dílů jako Vyprávěj. Tím by se ovšem zabila. Proč to nejde tady? Proč, když jsou tady dva v posteli, je to křeč a klišé? Proč je tady humor k pláči a tragično vzbuzuje cukání koutků? ()
Němci už zase dokázali, že ve vypořádávání se s minulostí jsou bez konkurence. Příběhy několika lidí z rozděleného Německa sedmdesátých let pojednali jako antickou tragédii oblečenou v dederonu a panelákových kulisách. Ústřední postavu zprvu přesvědčeného špiona vrhne nelítostný osud do romance, o které netuší, že je zapovězená. Tělo snaživé plavkyně se mění vlivem nebezpečných pilulek podobně, jako když metamorfózou procházeli dávní antičtí hrdinové a změna jejich těl téměř vždy končila tragédií. Po svobodě žíznící učitel si sám naplánoval osud Ikara._____ Síla německé trilogie spočívá v názorné ukázce samozřejmosti, s jakou lidé ve východním (ale zčásti i v západním) Německu přijímali okolnosti, které jsou nepřijatelné. Normální bylo udávat sousedy, nutit dítěti chemické sloučeniny, souložit za vlast a hlavně lhát a lhát. Lhát tak často a všude, až se linie mezi lží a pravdou rozpily a člověk sám věřil, že takhle to má být. Nenormálnost byla vydávaná za normu a stala se oficiálním programem země. _____ Chválit můžu i výpravu, kostýmy a účesy (ledově krásná blondýnka od radarů vypadá jak ze staré reklamy na Niveu). Herecké výkony všech zúčastněných (mým oblíbencem je Tom Schilling, kterému bych – coby agentovi Romeovi – nejspíš už na druhém rande prozradila všechna strategická tajemství, která bych znala) jsou uměřené, ale i tak neokázale emotivní. Scénář si vybral klišé, která člověka napadnou při představě NDR. Lidé kopající tunel, státem adorovaní plavci i agent Stasi jsou ukázáni v až schématických situacích, kterým ale seriál dokázal vdechnout život. Proto divák cítí porozumění i soucit k postavám, které jsou vlastně záporné. ____ S KOUSKY DĚJE Všechny dějové linky končí otevřeně, což je dobře. V neodřeknutých momentech, které nemohly skončit šťastně. Všechny spěly k tragédii, a to, ať už by dopadly jakkoliv. Kdyby agenta stáhli zpět na Východ, ztratil by svou lásku, ale co by se stalo, kdyby ho s ní nechali? I kdyby dívka vyhrála Olympiádu, co s ní bude za pár let? Pokud by učitel dokázal přeletět hranici, jak by se mu žilo ve světě, kde nikoho neznal, když všechny své známé nechal za sebou? Tohle nemá, nemělo a ani nemůže mít dobré řešení. _____ Perfektním propracováním, reálným dějem se složitou, ale logickou, strukturou, skokově navazujícím střihem, výpravou – tenhle seriál mi prostě vyrazil dech. ()
Galerie (80)
Zajímavosti (5)
- V seriálu odehrávajícím se v roce 1974 se objeví československý barevný televizor Tesla Color 416, který se začal vyrábět až o 12 let později. (DPA440)
- V čase 50:10 říká Ralf (Ben Becker) Larsovi (Tom Schilling), aby si nebral pestré oblečení s tím, že se uchází o pracovní místo a ne o roli ve „Vlasech“, čímž odkazuje na muzikál Vlasy od českého režiséra Miloše Formana. (Skarface)
- V epizodě je možné zahlédnout československý automobil Škoda Octavia (1960), konkrétně v čase 7:04. (Skarface)
Reklama