Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Wilkie CooperHrají:
Jane Wyman, Marlene Dietrich, Michael Wilding, Richard Todd, Alastair Sim, Joyce Grenfell, André Morell, Patricia Hitchcock, Alfred Hitchcock, Kay Walsh (více)Obsahy(2)
Ve světě Alfreda Hitchcocka je divadlo místem, kde se v kulisách skrývá nebezpečí, postavy nejsou tím, čím se zdají být a v každém okamžiku může spadnout "závěrečná opona”. Z této zábavní tradice vychází i burleska Hrůza na jevišti. Jane Wyman tu hraje studentku herectví Eve Gillovou, která se snaží očistit svého přítele (Richard Todd), obviněného z vraždy, a stane se proto služkou extravagantní divadelní hvězdy Charlotte Inwoodové (Marlene Dietrich). Film, který Hitchcock natáčel ve své rodné Anglii, si obratně pohrává s prvky humoru a detektivky a dává prostor všem hráčům této hry (Alastair Sim, Sybil Thorndike, Joyce Grenfell, Kay Walsh a režisérova dcera Patricia Hitchcock). Nikdo nedokáže proměnit divadlo v zámek hrůzy tak účinně jako Hitchcock a Hrůza na jevišti je toho přesvědčivým důkazem. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (98)
Tohle a Hitchcock? No, popravdě vůbec nic mimořádného se tady nekonalo. Několik vnucených dějových odboček a k tomu jen minimálně poutavá ta ústřední. S Jane Wyman toho herecky příliš nezůstane (v stylovém Ztraceném víkendu byla o poznání schopnější) a slavná Marlene Dietrich mi pila krev a to pořádně. Ty její od nepaměti propadlé líce a snad betonem vytesaný obličej plný znuděné nezúčastněnosti mnou nikdy vyloženě extra nerezonoval, ale zde doslova uspává už tak nepříliš odsýpající příběh. Režisér Hitchockova formátu dovede i v tak zapomenutelném filmu vykouzlit několik perliček, za něž by průměrní režiséři trhali obě ruce. Tím chci říct, že to určitě není zbytečný film a bezbřehé fanoušky snad i zabaví. Mě osobně třeba lehce mrzí, že tuto mistrovu britskou etapu (která je tím pádem jeho domácí) si nedokážu užít ani zdaleka tak jako tu americkou. Ta je možná odosobněná a ne tak elegantní. Ale mám dojem, že i nepoměrně zábavnější. ()
Škoda tej prestrelenej stopáže. Ak by mal Stage fright o dvadsať minút menej, bol by omnoho svižnejší a divák by nemal pocit, že niektoré pasáže sú tak trochu hluché. Potom by aj lepšie vynikla výborná ústredná myšlienka príbehu, v ktorom každý "hrá" niekoho iného, kým v skutočnosti je. Film je to stále inteligentný, občas vtipný, hlavná ženská postava veľmi príjemná a pointa vydarená, v tóne tej ústrednej myšlienky o ľudskom divadle plného pretvárky s názvom život. Bohužiaľ však nie je Stage fright strhujúci a mám pocit, že tento scenár tak do audiovizuálnej podoby pretransformovaný byť mohol. Po druhom pozretí zvyšujem hodnotenie na základe použitia jeho motívov. ()
,,VRAHOVIA SA VRACAJÚ NA MIESTO ČINU, NIE DO DIVADLA." __ Dej som si pôvodne predstavoval úplne inak, avšak zásluhou vybrúseného scenára som boj aj tak veľmi spokojný. Vo ,,Hrôze na javisku" sa stretávame s radom motívov, ktoré Hitchcock uplatnil vo svojich dielach už predtým a ešte dôraznejšie s nimi začal pracovať neskôr. Máme tu zámenu identít, ,,nepravého páchateľa" na úteku snažiaceho sa ,,očistiť svoje meno" a čo je absolútne skvelé - bez toho, aby som priveľmi prezradil - je tu uplatnená falošná retrospektíva, ktorá otočí záverečný zvrat hore nohami a dodá posledným piatim minútam neobyčajné napätie. Pripomienky k údajnému afektovanému herectvu Marlene Dietrich sa nemôžu brať natoľko vážne zvlášť, keď vezmeme do úvahy, že svoju kariéru začala ako veľká hviezda končiacej sa nemej éry a okrem toho tu ,,hrá herečku". Film občas pôsobí nadbytočne a možno miestami taký ozaj je, rovnako tiež fakt, že niečo obdobné sa v skutočnosti jednoducho nemôže stať, avšak tieto nedostatky sú však vykompenzované skvelým uštipačným humorom (napr. nutnosť dáždnikov počas záhradného predstavenia). Hitchcockov zásadný film. (932. hodnotenie, 81. komentár k filmu) ()
Hrůza na jevišti sice nepatří k mým nejoblíbenějším Hitchcockovým filmům, ale rozhodně to není žádný nudný kus, který bych přešel jen tak bez zájmu. Víc než cokoliv detektivního, nebo napětí se týkajícího, mě na tomto filmu zaujaly drobné a přesto velmi zábavné černé vtípky. Jinak mi svým projevem neskutečně lezla na nervy Marlene Dietrich, kterou bych s chutí obsadil do role oběti vraždy, aby od ní byl pokoj. ()
Ano, i já přiznávám, že to bylo ze slabšího soudku, ale Hitchcock to byl. Pan režisér viděl hlavní chybu v Jane Wyman, která se chtěla co nejvíce vyrovnat Marlene Dietrich a svou charakterní roli tak odsoudila k zániku. Den ze dne vylepšovala postavu Eve Gill natolik, že rozhodila celý snímek. Údajnou slabinou měl být i Evin otec v podání Alastaira Sima, s čímž ovšem nesouhlasím a zůstávám u tvrzení "když se nepoveden zlosyn, nepovede se ani film". A musím uznat, že tzv. zlosyn měl tak málo prostoru, že nemohl "úřadovat", i kdyby chtěl. ()
Galerie (40)
Zajímavosti (10)
- POZOR SPOILER!!! Tento film poprvé naboural zavedenou konvenci, že záběry do minulosti popisují vždy události tak, jak se skutečně staly. Návštěvníci kina se cítili ošizeni. (Kulmon)
- Miles Malleson zároveň točil Golden Salamder. (Kulmon)
- Hitchcocka lze ve filmu zahlédnout na ulici, kde se ohlédne za Jane Wyman. (Němi)
Reklama