Režie:
Alfred HitchcockScénář:
John Michael HayesKamera:
Robert BurksHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Edmund Gwenn, John Forsythe, Mildred Natwick, Mildred Dunnock, Jerry Mathers, Royal Dano, Shirley MacLaine, Alfred Hitchcock, Philip Treux, Ken Parry (více)Obsahy(2)
Jakéže jsou Potíže s Harrym? Faktem je, že Harry je mrtev, ale přestože tato skutečnost nikomu příliš nevadí, všichni se cítí být vinni. Poté, co je s typickým Hitchcockovským humorem tělo několikrát vykopáno a milostné vztahy mezi hlavními postavami se rozhoří, pravá příčina smrti je odhalena a s Harrym už potíže nikdo nemá. Film nabízí příjemnou zábavu a mnohé překvapí svou odlišností od děl, na která jsme od tohoto mistra napětí zvyklí. (Magic Box)
(více)Videa (1)
Recenze (134)
Abyste věděli, tři hvězdičky nejsou špatné hodnocení. Mám ten film nahraný, jednou za rok nebo dva si ho pustím, mám ho rád. Ale nic to nemění na tom, že je o dvě třídy slabší než Hitchcockovy vrcholné kousky. Mistr černého humoru ho paradoxně právě v komedii nedokázal dostatečně uplatnit. Příběh o putovním nebožtíkovi byl zpracován mockrát a jeho kouzlo od nepaměti spočívalo ve zlomyslnosti. Někdo zdánlivě bezúhonný se střetl s mrtvolou, myslel si, že je vrah, probudil se v něm pud sebezáchovy, a tak nebožtíka opřel o sousedovy dveře atd. Postavy z Harryho nemají negativní vlastnosti. Je to skupinka slušných a milých venkovanů, kteří jen chtějí Harryho ve vší tichosti pohřbít, aby byl klid a mohli jít na nějaký čajový dýchánek štěbetat o počasí. Jsou trochu jako roztomilé vraždící tetičky z komedie Jezinky a bezinky. Jen nevraždí a nemají žádného výrazného protivníka. Na konci sice na něco takového ještě dojde, ale to už je skoro pozdě. Takže proč mám ten film rád? Pro Shirley MacLaineovou, třebaže svůj sarkasmus sem propašovala spíše navzdory scénáři. A pro úžasnou Mildred Natwickovou, která mě opakovaně rozesmívá v komedii Bosé nohy v parku a její zdejší roli beru jako bonus. 60% ()
Zrejme na druhýkrát by vážna časť vtipu odišla na Havaj, áno, ale kašľať na to, keď je prvé stretnutie také radostné. Svieža čierna komédia výborných dialógov i monológov (monológy kapitána za stromom napr.). Aj keď v druhej polke využíva skoro ako jediný zábavný prostreidok úbohého meravého muža- ten chudák nikomu nechýba-, ktorého rôzne kombinácie ľudí z rôznych pohnútok zahrabávajú a vyhrabávajú, aby ho potom opätovne zahrabali..... "Neľudský" humor tohto nápadu však funguje fantasticky, ako nové hodinky, takmer po celý čas. Sú i veci dosť úsmevné a neladiace v tomto scenári- chlapec si mýli časové výrazy ako "dnes", "včera", "zajtra" (toto spomínam iba preto, že Hitchcock s tým ešte ďalej pracuje a to ma práve nenadchýna), zápletka okolo milionára- nie že by sa práve hodila..... a záver, milučký ale vo svojej podstate hlúpy, keďže si zakladá na tom, na čom si zakladá.:) 80% ()
Ve správném pulpovém dobrodružném románu z počátku dvacátého století přivede hrdina mimochodem nějaký ten tokající páreček k oltáři (takový Tarzan zachraňoval v každém díle nejmíň dva takové páry). Takže v roce 1949 si z toho jistý Jack Trevor Story udělal legraci a stvořil vesnickou idylu, ve které dává párečky dohromady mrtvola. Nápad je to dobrý, ale celovečerní film pro široké masy z něho neupleteš. Postavy vzletně a dlouze mluví nad mrtvolou, a film zachraňuje jen mrtvý zajíc a mladá Shirley MacLaine v roli vdovy. ()
Na Hitchcocka možná až nečekaně bezstarostná komedie (byť ne rozhodně jeho jediná), která mě dostala svým humorem, obsazením (duo John Forsythe & Shirley MacLaine nemá chybu) a krásnými lokacemi - je úžasné, co všechno jde vymyslet kolem jedné mrtvoly, aniž by to působilo jakkoli morbidně nebo depresivně. Dialogy nemají chybu a místy mi to přišlo opravdu hodně vtipné. A to finální rozuzlení je prostě výborné. Doba vzniku je ale z toho přece jen znát a nebavilo mě to zas až tak bezvýhradně, od Hitchcocka si navíc cením více jeho "dramatické" tvorby, takže nakonec zůstalo spíše jen u průměrného dojmu. Přesto mě překvapuje, jak to i po těch letech stále působí neobyčejně živě, a jsem si jistý, že by to skvěle fungovalo i na divadle. ()
Úplně vidím, jak tuhle konverzační frašku nastudovávají naši místní ochotníci, až tak divadelně se tváří: jen několik málo scén (s moc krásně zbarveným podzimním listím), pár herců, dlouhé, břitké, vypointované dialogy, černohumorná absurdita většiny situací… V jejich repertoáru by se Potíže s Harrym určitě vyjímaly svěže a netradičně, ostatně stejně jako u Hitche, ale copak mohou tihle jít poměřovat? ()
Galerie (69)
Zajímavosti (24)
- První problémy, které s filmem byly, se objevily na podzim 1954 v Nové Anglii. Tehdy jel natáčecí štáb do Vermontu, aby do filmu dostali padající listí a podobně, ale zrovna byl rok, kdy listy ne a ne opadat. Hodně pršelo, a tak se muselo natáčet v interiéru. Tvůrci postavili scénu v tělocvičně ve městě a pak se museli vrátit zpět do Los Angeles, kde postavili velkou scénu ve studiích Paramountu č. 12 a 14 s pozadím se stromy a listím. Scény, které se odehrávají venku, se tak natáčely ve studiu a interiéry se dělali venku. [Zdroj: Vždyť je to jen film] (Pavlínka9)
- Jeden z producentů H. Coleman objevil 20iletou Shirley MacLaine na jevišti v muzikálu "The Pajama Game". Po představení šel za ní do zákulisí a představil se jako zástupce Alfreda Hitchcocka a studia Paramount. Druhý den na to se už Shirley učastnila kamerové zkoušky na svůj první film. (Epistemolog)
- Čtvrtý a poslední film Edmunda Gwenna. (Kulmon)
Reklama