Režie:
Alfred HitchcockKamera:
Robert BurksHudba:
Bernard HerrmannHrají:
Henry Fonda, Vera Miles, Anthony Quayle, Harold J. Stone, Charles Cooper, Esther Minciotti, Doreen Lang, Nehemiah Persoff, Alfred Hitchcock, William Hudson (více)Obsahy(2)
Manny Ballestero je počestný pracovitý hudebník učinkující ve Stork klubu v New Yorku. Když jeho žena potřebuje peníze na zubního lékaře, vydá se do místní pojišťovny, aby si vypůjčil na její pojistku. Zaměstnanci pojišťovny jej ale omylem začnou považovat za lupiče, který je v minulém roce přepadl, a zavolají policii. Film je skutečným příběhem, který Manny a jeho rodina prožili. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (150)
Bohužel mne námět příliš nezaujmul a tak i přes perfektní Hitchcockovu práci s kamerou a osvětlením, která vytváří jednu z nejdepresivnějších a nejhutnějších atmosfér, kterou jsem ve filmu viděl, nemůžu dát více jak tři. Navíc Fondovi tu roli starostlivého otce a hudebníka prostě ne a ne uvěřit. Ve chvíli, kdy vejde na scénu v kabátu a klobouku očekávám, kdy se začnou tasit kolty. ()
Jedna paní povídala, bába to potvrdila, i dědek to odkýval a nevinný týpek putoval za mříže. Ono se to stává, zvlášť jedná-li se o záměnu čenobílejch chlápků v kabátu a s kloboukem na hlavě. Co by se však stávat nemělo, tak to je skutečnost, že práce policie byla hodně amatérská - "vychytralý" představení podezřelýho poškozeným ještě před rekognicí, žádnej grafologickej rozbor a vůbec žádnej dotaz na to, má-li podezřelý nějakou tu alibu. Naštěstí dnešní "dokonalej soudní systém" neumožňuje žádný omyly a slepá spravedlnost vždy neomylně zvítězí, takže mne podobné příběhy již nedokáží pořádně napnout, ale v roce 1956 to musela být pořádná pecka, takže zaokrouhlím nahoru. ()
Jen co zmizí znak Warner Bros. pictures přichází do spoře osvětleného záběru postava. Představí se jako Alfred Hitchcock a uvede svůj film. Film, který se vymiká všem jeho ostatním dílům a to hlavně tím, že se skutečně stal. Příběh nespravedlivě obviněného muže není na filmovém plátně nic nového a mhohokrát jsme jen viděli ve variacích kriminálky, filmu z vězeňského prostředí, či soudního dramatu. Nepravý muž všechny tyto variace snoubí dohromady. Prvek kriminálního filmu přeruší spádovité "usvědčení". Prvek vězeňského dramatu přeruší náhlé propuštění a konečně soudní pasáž přeruší odvolání a závěr filmu. Henry Fonda v roli neprávem obviněného muže byl vynikající, ale skvělá byla též Vera Miles v roli jeho manželky. Nevšední a vynikající film a jeden z těch, na které mohl být sir Alfred nejvíce hrdý. 90%. ()
Klasické téma, netradiční zpracování – snaha o reálnost je u Hitchcocka novinkou. Jedinou výhradu mám k druhé polovině filmu, kde se pozornost od sugestivního Fondy přenáší k jeho filmové manželce (tento tah má za následek dočasný úpadek napětí). Každopádně spolu s "Cizinci ve vlaku" a "Provazem" zřejmě nejsilnější čtyřhvězdičkový Hitch. 8/10 ()
Zní to neuvěřitelně, ale tento film asi nejlépe spolu s disneyovskými komiksy asi nejlépe vystihl atmosféru vězení obecně... Pravda, Luke a Shawshank jsou na stejné úrovni, nicméně tento film stavím ještě výše, jelikož s místním nápravným zařízením se dá lépe ztotožnit, jelikož je mnohem pravděpodobnější dostat se do Bohunic než do proslulého Alcatrazu. Výborný Henry Fonda v jednom z nejpříjemnějších překvapení z Hitchcockovy tvorby, už jsem si myslel, že mi s přibývajícími zkušenostmi jeho filmy nesedí (hned čtyři snímky za poslední dobu získaly pouze průměrnou známku), ale naštěstí tomu tak v tomto případě nebylo. Hodně se zde zmiňuje neotřelá stylizace, ale v tématu je vidět určitá podobnost s "North by Northwest", tudíž bych tento film tolik neodlišoval od ostatních od Hitchcocka, byť k tomu označení "pravdivý příběh" svádí. 90% ()
Galerie (51)
Zajímavosti (15)
- Film vycházel z pravdivého případu zaměněné identity, jenž měl tragické následky. V roce 1953 byl v New Yorku uvězněn hudebník Manny Balestrero za kapesní krádeže, které ale ve skutečnosti nespáchal. Než byl zproštěn obvinění, zoufale trpěl potupnou ztrátou svobody a lidským ponížením, jehož následkem bylo i duševní onemocnění jeho ženy. Když se jeho příběh jednoho dne objevil v časopise Life, autor článku Herbert Bream prodal filmová práva společnosti Warner Brothers. [Zdroj: Vždyť je to jen film] (Pavlínka9)
- Příběh je inspirován událostí z roku 1952 a je téměř bezvýhradně autentický. Hitchcock kvůli němu spolupracoval s lidmi zapletenými do případu, aby mohl určité události zreplikovat co nejpřesněji. Později této preciznosti litoval a dal by přednost větší konzistentnosti a vyšší míře dramatičnosti. (Hwaelos)
- Podle knihy "It's only a movie" se zkusil Alfred Hitchcock zeptat J. M. Hayese, zda-li by nechtěl spolupracovat na scénáři k tomuto snímku s podmínkou, že by nedostával žádný plat, ale získal by určité procento ze zisků filmu. Pan Hayes (největší úspěch do té doby slavil asi s Oknem do dvora) odmítl, a tak po čtyřech filmech skončil jejich profesionální vztah. (hippyman)
Reklama