Režie:
Karel KachyňaKamera:
Josef IllíkHudba:
Miloš VacekHrají:
Radovan Lukavský, Jiří Vala, Jiřina Švorcová, Jaroslav Marvan, Vladimír Menšík, Stanislav Remunda, Miloslav Holub, Jiří Holý, Ilja Prachař, Eva Jiroušková (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Rok 1948. Drsná a syrová šumavská příroda je kulisou napínavého příběhu o lidech, kteří se po druhé světové válce stali nekorunovanými králi části našeho pohraničí. Jednotka pohraničníků vedená fanatickým poručíkem Kotem se spolu s novým členem strážmistrem Zemanem snaží zlikvidovat převaděče, kteří výborně znají svůj kraj a převádějí lidi na obě strany hranice... (Filmexport)
(více)Recenze (312)
Doba vzniku filmu sebou nesla do jisté míry od tvůrců jistou dávku řekněme "loajálnosti" vůči režimu. To platilo beze zbytku pro každého, kdo chtěl alespoň něco tvořit, bez ohledu v jaké oblasti kultury působil. Nevyhlo se to samozřejmě ani Karlu Kachyňovi. V tomto případě se mu ale podařilo umě skloubit charakter kriminálky s politickou ideologií tak, že je dnešní společností ještě přijatelná. Charakter kriminálního žánru dostatečně převládá nad socialistickými ideologickými myšlenkami a bravurní zvládnutí hlavních rolí, především Radovanem Lukavským, řadí tento film k nezapomenutelným dílům režiséra Karla Kachyně. ()
Tento film samozřejmě je propagandistický. Skutečnost, že není propagandistický prvoplánovitě, činí jej v tomto směru efektivnějším. Prvoplánovitá propaganda mohla snad fungovat počátkem padesátých let, ale v roce 1959 po otřesech měnové reformy, odhalení kultu osobnosti a krvavém potlačení maďarského povstání byla již trapná a směšná. Zde se vlastně o žádné ideologii nemluví, jsou zde hrdinové, s nimiž se dá identifikovat, naši sympatičtí chlapci, kteří čelí zákeřnému nepříteli. Že ti naši chlapci jsou první dělníci na stavbě železné opony se bere jako samozřejmost a danost, kterou netřeba vysvětlovat. Už jen ta malá scéna, když (zrádný) hajný dovede na stanici zaběhlé kopečkáře. Je to vlastně humorná scénka, sami kopečkáři vypadají směšně, Menšík si na jejich účet trochu zažertuje a oni jsou odvedeni. Celé to budí dojem, že vlastně o nic vážného nejde, že jim snad bude domluveno a pak budou propuštění domů. Ve skutečnosti takové čekalo pár let kriminálu a zkažený život. Jinak profesionálně je ten film zvládnut skvěle (ale to byl Žid Süss také). Vskutku dobrodružný příběh, trochu až western (už jen to schéma, kdy nováček přijde do divokého pohraničí a zamiluje se do místní Femme fatale). Nádherně pochmurná atmosféra blat (kde by z chomáčů mlhy vskutku mohl vyběhnout pekelný pes se svítící mordou), chlapské kamarádství, rázovité figurky, akce. Inteligentní propaganda. Proto radši nehodnotím. ()
V Králi Šumavy se střetávají dvě etapy ve vývoji české kultury (kinematografie). Etapa "umění" prodchnutého ideologií, onoho až mýticky/metafyzicky černobílého světa, v němž je jasná hranice světla/stínu – dobra/zla a pozvolna se rodící nová vlna českého filmu. Povšimněme si, jak smrt krále Šumavy mysteriózně změní klimatickou situaci. Lze právem předpokládat, že inkriminovaný živel ve služnách imperialismu nejen že pomáhá převádět nepřítele lidu do bašty západu (odporné mlhavé nicoty na obzoru jménem Bavorsko), ale zároveň je zodpovědný za nelidsky hnusné počasí. Jeho zabitím dojde k hydrometereologickému zázraku... Dokonce i sloupy elektrického vedení hučí jinak. To je ideologie ve filmu... plíživá, nenápadná, odporně sugestivní. Dokonale podprahová. Patří k ní i kresba atmosféry pohraniční stráže, místa čirého kamarádství, správného chlapáctví (jehož archetyp, věrně kráčející ve stopách soreláckého románu alá Režáčův Nástup, ztělesňuje ostře řezaná Radovana Lukavského), doznívající harmonie ze staveb / dolů rodícího se socialismu... K heroizujícím tendencím přispívá i kamera, která často hrdiny zbožně snímá z podhledů a v kompozicích, připomínajících dobové výtvarné umění. Přesto si Krále Šumavy netroufám prohlásit za stejný balast, jakým je např. normalizační patlanina Major Zeman. Narozdíl od něj je totiž tohle dílko velmi kvalitním kouskem filmařiny a dokonalou ukázkou zvládnutí základních mechanismů manipulace a sugesce. Atmosféra prostě a jednoduše utkví, už proto, že je účelově vybičovaná do děsivé až horrorové ponurosti, ze které pak těží celá generace detektivek. Přesvědčivá práce s (polo)detailem, subjektivní "ich" kamerou, střihem a hudbou připomíná skutečně záblesk principů rodící se "nové" kinematografie, která se od neosobnosti stahovala do úzce subjektivní sféry postav. Je to zvrhlé, ale podle mého na místě. Nehodlám z těchto řádek vyvozovat nějaké důsledky. Král Šumavy je výtečně natočený "thriller" s bizarní ideologickou kostrou, kterou jsem nastínil. Pokud však nad touto úmyslnou manipulací necítíte alespoň malé zhnusení, není s vámi všechno v pořádku. A ještě marginálie: Denny, prosím tě, četl jsi o 50. letech někdy něco? Z tvého komentáře se mi protáčejí oči v důlcích... ()
vykašlete se na politiku, zaplať pánbů to máme za sebou po válce hodně lidí fandilo komunistům a ti špatní utíkali na západ no coment, ale film je nabit osobnostmi levými Vala Švorcová to byla kočka Holý i slušnými každý ať si šáhne do svědomí kde stál jsem rád že tento film si mohu pustit kdy chci a ocenit práci všech zúčastněních deda :-) PS nebo Větrná hora?! už na začátku filmu je řečeno o neprostupnosti hranic , aby slušní lidi nemohli opustit republiku ad rok 1968 to bylo taky zvěrstvo zdraví deda :-) tak uvodní citát mě vytočil na šumavě začal tvrdý boj o neprostupnost našich hranic k smíchu co ti komouši vlastně chtěli zavřít lidi do jejich bordelu ?my obyčejní lidé jsme to přežili chci blejt:-)24.10.2018 vala komunista jiřina taky ale byla to kočka snad při milování neměla v posteli stanovy KSČ:-) holý taky vůl ale stejně je mám rád deda:-) a dá se na to koukat i dnes tj 23.5.2019:-) ()
Brilantně natočený film, kvalitní herecké obsazení, žádná ideologie, pouze natočena pravda, před kterou nelze zavírat oči. Taková tehdy byla doba a nic na tom nezmění to, jestli se nám to líbilo nebo ne. Byli to naši chlapci dosazeni na nejhorší a nejriskantnější místa na vojně. Buďto plnili své povinnosti anebo šli ke zdi za vlastizradu. To neznamená, že souhlasím s tím, co se dělo ! Jenže za vším byli, bohužel, lidé kteří takové rozkazy dávali a za námi byl ještě 40 let Sovětský svaz. Tak si vyberte ! Psal se rok 1948 ! 27.2.2013 .... POZNAMENÁVÁM, že tohle je film, který nestárne, je furt IN a má i mladé generaci co říci. Radovan LUKAVSKÝ absolutní jednička ! ()
Galerie (10)
Zajímavosti (28)
-
Karel Kachyňa neměl maličkou, ale ikonickou roli pašeráka Kilána obsazenou žádným hercem. Když dojeli se štábem na Šumavu, zaujala ho tvář jednoho muže z filmového štábu, kterého neznal a řekl mu: „Ty budeš hrát Kilána.“ Dotyčný se usmál a odvětil: „Víte kdo já sem?“ „To je mi jedno odvětil režisér.“ „Já jsem tu jako dozor ze Státní bezpečnosti.“ Kachyňovi se přesto podařilo důstojníka bezpečnosti ukecat a roli mu opravu odehrál. Pokud zkoušíte pátrat po jménu herce onoho důstojníka, nebudete úspěšní. Film překvapivě neuvádí role u jmen herců a dokonce ani specializované filmové periodikum
Filmový přehled roli Kiliána neuvádí. (sator)
- Na podzim roku 1948 působil na hranicích s Německem Sbor národní bezpečnosti 9600 (podle některých údajů šlo o počet členů, jiné zase uvádějí, že šlo o krycí číslo tajného útvaru) a 2. pohraniční četa SNB. Problém nebyl jen v nevyhovující výstroji, ale také v neodpovídajícím výcviku – členové SNB byli více zaměření na řešení konfliktů ve vnitrozemí. Až v dubnu 1949 dorazili první mladší strážmistři po intenzivním půlročním výcviku, které pak v březnu 1950 doplnili poprvé vojáci základní služby (tzv. červení vojáci). [Zdroj: časopis Pohraničník] (Robbi)
- Restaurace, kam chodili vojáci, se nachází na Kvildě, do stejné restaurace chodil pro pivo Vena (Tomáš Holý) ve filmu Za trnkovým keřem (1980). (M.B)
Reklama