Československo,
1959, 93 min
Režie:
Karel KachyňaKamera:
Josef IllíkHudba:
Miloš VacekHrají:
Radovan Lukavský, Jiří Vala, Jiřina Švorcová, Jaroslav Marvan, Vladimír Menšík, Stanislav Remunda, Miloslav Holub, Jiří Holý, Ilja Prachař, Eva Jiroušková (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Rok 1948. Drsná a syrová šumavská příroda je kulisou napínavého příběhu o lidech, kteří se po druhé světové válce stali nekorunovanými králi části našeho pohraničí. Jednotka pohraničníků vedená fanatickým poručíkem Kotem se spolu s novým členem strážmistrem Zemanem snaží zlikvidovat převaděče, kteří výborně znají svůj kraj a převádějí lidi na obě strany hranice... (Filmexport)
(více)Zajímavosti (28)
- Při některých promítáních filmu v tehdejších kinech se při scénách zastřelení krále Šumavy ozývaly výkřiky: „Hasila nechytili!“ (raininface)
- Při pohřbu pohraničníka „Mařenky“ Cigánka (Rudolf Jelínek) míjí smuteční průvod kostel sv. Štěpána na Kvildě. (Robbi)
- Filmaři měli k dispozici prostor Vojenského újezdu Dobrá voda. Jak už bylo řečeno, močály si vytvořili uměle tím způsobem, že odpálili miny a do kráterů svedli Prášilský potok. (Robbi)
- Na podzim roku 1948 působil na hranicích s Německem Sbor národní bezpečnosti 9600 (podle některých údajů šlo o počet členů, jiné zase uvádějí, že šlo o krycí číslo tajného útvaru) a 2. pohraniční četa SNB. Problém nebyl jen v nevyhovující výstroji, ale také v neodpovídajícím výcviku – členové SNB byli více zaměření na řešení konfliktů ve vnitrozemí. Až v dubnu 1949 dorazili první mladší strážmistři po intenzivním půlročním výcviku, které pak v březnu 1950 doplnili poprvé vojáci základní služby (tzv. červení vojáci). [Zdroj: časopis Pohraničník] (Robbi)
-
Karel Kachyňa neměl maličkou, ale ikonickou roli pašeráka Kilána obsazenou žádným hercem. Když dojeli se štábem na Šumavu, zaujala ho tvář jednoho muže z filmového štábu, kterého neznal a řekl mu: „Ty budeš hrát Kilána.“ Dotyčný se usmál a odvětil: „Víte kdo já sem?“ „To je mi jedno odvětil režisér.“ „Já jsem tu jako dozor ze Státní bezpečnosti.“ Kachyňovi se přesto podařilo důstojníka bezpečnosti ukecat a roli mu opravu odehrál. Pokud zkoušíte pátrat po jménu herce onoho důstojníka, nebudete úspěšní. Film překvapivě neuvádí role u jmen herců a dokonce ani specializované filmové periodikum
Filmový přehled roli Kiliána neuvádí. (sator)
- V roce 1948, kdy se příběh odehrává, ještě žádná vojska pohraniční stráže neexistovala. Hranice byla hlídána jen jednotkami SNB, a to velmi špatně vyzbrojenými. Teprve po roce 1950 jim začíná pomáhat armáda. Dne 11. července 1951 schválilo Národní shromáždění zákon č. 69/1951 Sb., o ochraně státních hranic, který svěřil ochranu státní hranice do působnosti Pohraniční stráže. (sator)
- V místech kolem Kvildy se žádné močály nenacházejí, štáb musel nechat buldozery a bagry část v lese vyhloubit a zaplnit vodou. (sator)
- SNB byl po válce vybaveno zbraněmi jak ruské, tak německé armády. Zde jsou u příslušník vidět zbraně PPŠ-41 s méně známým tzv. segementovym zásobníkem na 30 nábojů. (Winster)
- Rudolf Kalčík svůj příběh o Králi Šumavy zpracoval nejdříve jako scénář pro tento film, až později jej vydal jako knihu. (PanZahadnyCZ)
- Král Šumavy, vlastním jménem Josef Hasil, nebyl polapen. Naopak se trvale usídlil na západě, konkrétně v USA ve městě Berwyn. (dusanmann)
- V únoru 1959 byli filmaři na 1. festivalu československých filmů v Banské Bystrici velmi ostře kritizováni za nedostatečně uvědomělou politickou tvorbu posledních let. Přímou odpovědí na tuto kritiku se měl stát Král Šumavy – film, který o deset měsíců později viděly v kinech více než 4 miliony diváků. (Zdroj: Letní filmová škola)
- Restaurace, kam chodili vojáci, se nachází na Kvildě, do stejné restaurace chodil pro pivo Vena (Tomáš Holý) ve filmu Za trnkovým keřem (1980). (M.B)
- Herečka Jiřina Švorcová, představitelka prodavačky Marie Rysové, měla s hercem Jiřím Valou, který si zahrál Karla Zemana, poměr. Pak jí ho ale přebrala její tehdejší nejlepší kamarádka herečka Jiřina Jirásková. (Lynette)
- Při scéně, kdy se filmová postava prodavačka Marie Rysová v podání herečky Jiřiny Švorcové topí v močálu, měla Jiřina Švorcová kolem sebe obmotaný provaz, za který jí filmaři stáhli, jak sama uvedla tak trochu proti její vůli, pod vodu. Jak sama tato herečka později řekla, byla to pro ní nejhorší natáčecí scéna z celého filmu, jelikož musela překonat velký odpor z potopení se pod hladinu. Vve skutečnosti se scéna nenatáčela v exteriérech, nýbrž ve filmovém ateliéru, kde byl v bazénu vytvořen umělý močál. (Lynette)
- V době uvedení film zhlédly rekordní čtyři milióny diváků. (Silencia90)
- Filmovalo se na Kvildě, močál se natáčel v místě bývalého mlýna u říčky Křemelná v zaniklé osadě Šerlův dvůr u Prášil v okrese Klatovy. (M.B)
- Močál, ve kterém se topí Jiřina Švorcová, byl uměle vytvořen pro samotnou scénu. (M.B)
- Ve filmu dotvářel atmosféru starý hamr (mlýn), který bylo nutno postavit přímo na místě natáčení. (M.B)
- Film byl v roce 1959 oceněn filmovou cenou kritiky. (M.B)