Režie:
Ján KadárScénář:
Bill GunnKamera:
Richard C. KratinaHudba:
Zdeněk LiškaHrají:
Zero Mostel, Harry Belafonte, Ida Kamińska, Milo O'Shea, Gloria Foster, Eli Wallach, Anne Jackson, Stephen StrimpellObsahy(1)
Morris Mishkin je starší pobožný židovský krajčír, ktorý žije v New Yorku so svojou ťažko chorou ženou Fanny. Vo svojom živote postupne prišiel o všetko - jeho syn padol vo vojne, dcéra sa vydala a zmizla, jeho krajčírska dielňa vyhorela... Nemá už peniaze ani na lieky pre svoju manželku. Vtedy sa v jeho dielni objaví Alexander Levine, ktorý tvrdí, že je anjel, ktorého zoslal Boh, aby Mishkinovi pomohol. Má to však jeden háčik - anjel Levine je černoch... (STV)
(více)Recenze (18)
Prazvláštní film. Ovšem, velmi lidský. Jedna noc plná zázraků, nadějí, zklamání i očištění. I když je zdejší obsah až příliš přesný, tak ucelený a konkrétní děj nečekej. Přece jen, jsou dny, kdy svůj život řešíme na trochu jiné úrovni, než je ta všední, pozemská, chceš-li hmatatelná. Jsou totiž věci mezi nebem a zemí, které nám mohou připadat neskutečné, ovšem jejich podstata je až příliš jednoduchá. Všichni jsme přeci jen prostí lidé čekající na smrt, že ano? Komediálně dramatický příběh z New Yorku sedmdesátých let je podpořen opět geniálními Liškotóny a Ján Kadár i u společností Metro Goldwyn Mayer a United Arts dokazuje své nesporné tvůrčí kvality. ()
Musí být těžké dramaticky zpracovat téma otřesené víry v budoucnost, takové dílo totiž může velmi snadno skončit jako nevěrohodná náboženská agitka anebo jako citové vydírání. Zkušený Kadár nic takového nedopustil a příběh dovedl k působivému konci. Jenže přestože ve mně myšlenky z filmu stále rezonují, nemůžu hodnotit líp než 3 hvězdami: místy se film až neskutečně táhl. ............... P.S.: Říkali jste si někdy, jak by asi zněla jedinečná Liškova hudba v americkém filmu? Jedině tady to můžete posoudit. ()
Před léty, myslím červenec 1995, jsem byl o prázdninách doma a nudil se. Tak jsem dopoledne pustil film a tam dávali Anděla Levina. Bylo mě 14let a zajímali mě opravdu jiné věci a úplně jiné filmy. Přesto jsem jej dokoukal do konce a do dnes mě leží v hlavě. Posoudit jej dnes nedokáži. Ale pokud dokázal zaujmout takle silně puberťáka, co by dokázal dnes se mnou. ()
Veliký posun v tématu i zpracovaní od Katky v roce 1949 k Levinovi 1970! Vnitřní přerod je patrný, přesto je to týž tvůrce, který se nebál nakousnout kyselé třešínky ani soudruhům za totality. Drama, které nepostrádá humorný podtext, rámují ženské postavy. Ida Kamińska dokresluje postavení svého životního partnera a zároveň tvoří pomyslný protipól mladé Glorii Foster. Hlavní střet mezi bílým a černým patří ale pánům a nabízí vskutku fantastickou podívanou! Kdo koho tu vlastně zachraňuje? Anděl žida nebo žid anděla? Vybraný kousek! ()
V sedmdesátých a osmdesátých letech minulého století jsem se zalíbením četl knihy amerických židovských autorů, předeším Saula Belowa, I. B. Singera a Bernanda Malamuda. Vozil mi je Láďa Prášil z Indie. Krátká povídka (12 stran paperbackového vydání) Angel Levine (bez The) je ze sbírky Magic Barell (Kouzelný soudek) od B. Malamuda... A z filmu Jána Kadára na mě opravdu znovu dýchla atmosféra někdejší četby. Krejčík se zde sice nejmenuje Myškin, ale Maniševic, postava samotného Levi(na) - aluze na levi(taci) - je rozvedena, doktor Arnolda Berga a Sally se v povídce vyskytují pouze epizodicky, scéna ze synagogy byla organicky vynechána. A závěr: "Pero kroužilo k zemi. Maniševic zapalal po dechu, když zbělelo, ale byl to jen sníh... " A samozřejmě je nyní třeba vyřešit otázku: byl Alexander Levine anděl? Jak v povídce, a jak ve filmu? ()
Galerie (10)
Zajímavosti (1)
- Americké kritiky vyčítaly Kadárovi, že kamera zobrazuje New York, jako kdyby se na něj díval turista, který se nechce příliš vzdálit od hotelu. [LFŠ 2010] (Krouťák)
Reklama