Režie:
Philip KaufmanKamera:
Sven NykvistHudba:
Mark AdlerHrají:
Daniel Day-Lewis, Juliette Binoche, Lena Olin, Derek de Lint, Erland Josephson, Pavel Landovský, Donald Moffat, Daniel Olbrychski, Stellan Skarsgård (více)Obsahy(1)
Byly to hry lásky, erotiky a přátelství, které pohltila okupace Československa v roce 1968... Adaptace jednoho z nejvýznamnějších románů českého spisovatele Milana Kundery osciluje mezi osobními problémy hrdinů a jejich vzájemných vztahů, stejně jako jejich pokusem přežít v diktatuře, která následovala po okupaci Československa Sovětskou armádou. Příběh milostného trojúhelníku se odehrává v Praze na pozadí událostí roku 1968. Lékař Tomáš žije v uvolněném vztahu se Sabinou. Z jedné cesty na venkov si přiveze mladou dívku Terezu, která se k němu nastěhuje a s níž se posléze i ožení. Ani potom se Tomáš nevzdává svých sexuálních výbojů. Události „pražského jara“ ale změní život všem… Tomáše ztvárnil Daniel Day-Lewis (Věk nevinnosti, Moje levá noha, Ve jménu otce, Boxer), úlohu Sabiny představuje Lena Olinová (Mr. Jones, Romeo krvácí), postavu Terezy hraje Juliette Binocheová (Milenci z Pont-Neuf, Posedlost, Anglický pacient). Při přepisu Kunderova románu se tvůrci filmu Jean-Claude Carriere a Philip Kaufman soustředili na existenciální ladění příběhu, částečně potlačili složitou skladbu předlohy a vyzdvihli erotickou linii vyprávění. Pozoruhodným způsobem se uplatnila kamera Svena Nykvista. Nabízí vytříbeně estetizující obraz Východní Evropy, často důsledně využívá četná zrcadla, jimiž jsou také odhalovány slabé nebo utajované stránky hrdinů. Ve filmu jsou rovněž promyšleným způsobem využity výňatky ze skladeb Leoše Janáčka. Protože se realizace uskutečnila v době našeho totalitního režimu, byly exteriéry natáčeny v Lyonu a Paříži. Film natočil americký režisér Philip Kaufman (Vycházející slunce, Frajeři). Hudbu napsali Mark Adler a Ernie Fosselius. Sochy vytvořil Michel Rival. Sabininy obrazy nakreslila Irena Dědičová. Kostýmy připravila Ann Rothová. Výpravu zajistil filmový výtvarník Pierre Guffroy. Při natáčení se podílel jako poradce režisér Jan Němec. (Česká televize)
(více)Recenze (222)
Příliš dlouhé, to je jediný zápor, který na tomto filmu vidím. Musím ocenit zejména to, že nenatáčet v Praze, a přitom vidět Prahu, to je opravdu kumšt. ()
Nesnesitelná nuda k zblití... jak zde bylo uvedeno. ()
Jedna z nejlepších knížek na světě převedena na filmové plátno tak, že se nemusí za nic stydět. Jasně že Kunderu natočit nejde. Ale takhle to jde nejvíc, tak proč ubírat jen proto, že tak knížka je tak skvělá. ()
Žádnou knihu od Kundery jsem nečetla, ale pokud je tato zfilmovaná věrně, chce se mi zvolat - co tímhle chtěl Kundera říct - a pokud není, tak nechápu proč tento film vznikl. Připadá mi studený a prázdný. PS: Teď už jsem knížku četla je vynikající a přesně vím, co chtěl Kudera říct a tímto se mu omlouvám a nechápu, proč jeho knihu někdo zfilmoval. ()
Tahle světoznámá kniha, která vyšla česky jen u Škvoreckého v Torontu(68 Publishers), se dočkala velmi povedeného filmového zpracování. Herecké výkony bych ohodnotil jako přesné, zajímavé jsou záběry z Prahy 1968(a Lyonu 1986). Carriere prokázal, že je velmi schopný scénárista a tak s obratnou režií vznikl "majstrštyk" pro náročného diváka. Ale opravdu tam muselo být těch erotických scén tolik..? ()
Pustit se do zfilmování tak složitého, filozofického a mnohovýznamového románu, jakým Nesnesitelná lehkost bytí bezesporu je, si žádá vekou odvahu. Leč ta samotná ale nestačí... Když se o adaptaci Kunderových děl pokusili čeští tvůrci, dopadlo to o poznání lépe, což bylo zapříčiněno tím, že si vybrali mnohem shůdnější látku. Jak "Já truchlivý bůh" a "Nikdo se nebude smát", adaptace povídek z jeho souboru Směšných lásek a jeho první plnohodnotný román "Žert" skýtají bezesporu větší filmový potenciál, než jeho další romány "Nesnesitelná lehkost bytí" a "Nesmrtelnost". Nádhera a hloubka těchto dvou Kunderových románů netkví v samotném ústředním ději, který tvoří jen jednu z rovin románů. Kouzlo románů je v Kunderových filozofických úvahách, názorech a maličkostech, které na čtenáře dolehnou jen při jejich pozorném čtení. Tento film mě tedy zákonitě musel zklamat... Tři hvězdičky z úcty k Milanu Kunderovi a díky ústřednímu hereckému páru, uhrančivosti Daniela Day-Lewise a panenské kráse Juliette Binoche. ()
Neuveriteľne dlhý film. Pôsobil by na diváka aj keby bol o pol hodinu kratší, ale inak fajn. ()
Velmi příjemné podání slavného románu...i když zrovna tenhle jsem nečetla, Kundera je i z filmu naprosto zřejmý. Vůbec mi nevadila ani délka, na Daniela Day-Lewise bych se dokázala dívat i mnohem dýl. A moc se mi líbilo zpracování politických motivů. Ale musím souhlasit s golfistou, erotických scén bylo opravdu až přespříliš. ()
Tento film je hlboko erotický, ale inteligentným a dospelým spôsobom, ktorý zahanbuje väčšinu sexuálnych praktík ostatných filmov. Bez zábran skúma chtíč verzus lásku a pohodlie monogamie vs. väzenie vlastníctva bez nadmernej dramatizácie alebo falošných emócií. 8/10 ()
Film natočený podle stejnojmenného románu Milana Kundery. ()
Tuzemská Sophiina volba za časů Československa od pražského jara do normalizace. Hlavní genialita příběhu spočívá v samotném názvu "Nesnesitelná lehkost bytí", který vydá za celý román, protože vystihuje podstatu vnímání světa moderního nehladovějícího sentimentálního či romantického intelektuála, jenž hodně ví a uvědomuje si, ale příliš pozdě chápe. Bohužel nemůžu porovnat film s knihou, ale svůj osobitý charakter a obraz tento film určitě má, i když je pořád divné vidět Američany v roli Čechů. ()
Vyslovene priemerny film, ktoreho zaradenie k "platinovej edicii filmovych hitov" som zase nepochopil. To bude tym, ze mne filmova teoria hovori uplne hovno. A bude to asi aj tym, ze technickym aspektom filmu sa nielenze nevenujem, ale otvorene som nazyvam technicke aspekty filmu deskriptivnou anallyzou kazdeho hovna. No nic, mylostny pribeh ma cosi do seba, obcas sa chlap stretne so zenskymi ....a dalej? Dalej nic, eroticke sceny su nadbytocne, a v strede film sklzol az do vatovo planeho plkani, ktore sa nedalo pocuvat. V Prahe sa tiez netocilo, a ceska nazvy ulic a cestina este " ceske mesto neudela", ze jo. Takto sa necudujem tomu, ze v USA film stal 17 milionov - ako pise kolega T2 - a zarobil len 10 milionov. 52 % % ()
Ať už šlo Kaufmanovi o cokoli, ke Kunderovu pojetí a myšlenkové síle se nedostal ani na míle daleko... Velike zklamani, neobjektivni hodnoceni a doporuceni k precteni genialniho Kunderova romanu..2,5 hvezdy, ale zaokrouhlim dolu,protoze jsem proste neobjektivni a vim to o sobe (nejradeji bych dal jednu) ... ()
Až moc zdlouhavý a těžko stravitelný. Nevim proč, ale ten pohled na komunismus a zachycení té situace která tu byla, mi přišli takové přiškrcené, ne opravdové. Kdyby to natočil český režisér, s českými herci, tak je mi to sympatičtější.. ()
Souhlasím se stanoviskem Milana Kundery, který po této zkušenosti s povolením filmové adaptace jeho díla, zakazuje veškéré jiné adaptace Nesnesitelné lehkosti bytí... Kniha a film mají pramálo společného, hlavní myšlenka se ve filmu zcela vytratila a nehledě na to, že film sám o sobě za moc nestojí. ()
Takřka tři hodiny je nesnesitelně dlouho na film, který mi připadá poměrně dost prázdný. Kundera už v románu vytvořil podivný svět, kde do postele skáče jeden druhému. Navíc jednotlivé postavy mi až na výjimky přišly hrozně ploché (až na Sabinu) a proměna doktora v myče za minulého režimu vůbec nepřekvapovala. Pochopitelně silných a zajímavých míst je tu dost, ale jako celek na mě film prostě vyznívá docela slabě. Závěrečné tragické vyústění navíc na mě působilo bohužel naprosto samoúčelně... ()
Hraniční p/r/ožitky. Polibky a polibky. Vzduch je prosycen horkými vzdechy. Ale když se Erós utká s Arésem, opanován je mrazivými strachy. Venku krátké nádechy. Poznat sedmé nebe. Otevřené bublinky a zpátky. Doma dlouhé výdechy. Šumivý sekt s ledovými střepy. ()
Kunderu jsem nikdy necetl. Ale samozrejme udela ceskemu divakovi radost, kdyz se zahranicni filmovi tvurci rozhodnou tocit podle "nasi" knizni predlohy. Ackoliv jsem jim ceske prostredi sotva veril, myslim, ze si dali s vypravou praci. Dejove to uplne nesedi pohromade, je zde ale cela rada zajimavych momentu. Kazdopadne je zajimave divat se na nasi historii cizim pohledem. Z hereckych vykonu nikdo vyrazne nezaujal, Landovsky potesil. ()
vynikajici zalezitost, byt chvilemi mirne usmevna vzhledem ke Kaufmanove snaze drzet se do pismene ceskych realii. Je to excelentne natocene drama, ktere trochu zabiji jen brutalni stopaz 171 minut. Ale Lena Olinova je opravdu nadherna ()
46. Zlatý Glóbus za rok 1988 - nominace (2) - Nejlepší film (drama), Nejlepší herečka ve vedlejší roli - Lena Olin ()
Reklama