Režie:
Tony KayeScénář:
David McKennaKamera:
Tony KayeHudba:
Anne DudleyHrají:
Edward Norton, Edward Furlong, Beverly D'Angelo, Jennifer Lien, Ethan Suplee, Fairuza Balk, Avery Brooks, Elliott Gould, Stacy Keach, William Russ, Guy Torry (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Danny Vinyard vidí vzor ve svém starším bratrovi Derekovi, který se po smrti otce, jenž byl coby profesionální hasič zastřelen v černošském ghettu, stal zapřísáhlým vyznavačem rasistických hodnot. Strmě stoupal v neonacistické skupině Bílá síla. Pak byl ale odsouzen za chladnokrevnou vraždu dvou černochů. Po třech letech v base se Derek vrací domů, ale už to není člověk jako dřív. Poté, co mu černoch ve vězení zachránil život, když se ho běloši snažili znásilnit a zabít, nedokáže být rasista. Jeho bratr Danny ale tento obrat nechápe, sám je členem Bílé síly. Ve škole má průšvih kvůli rasistické eseji. Proto se Derek sejde s vůdcem Bílé síly Cameronem a chce ho přesvědčit, aby nechal Dannyho jít. Všichni z gangu, jeho bývalí bratři, se však obrací proti němu, ani u Dannyho nenachází pochopení. Soukolí gangu se prostě točí dál. Semele i Dannyho? (TV Nova)
(více)Videa (1)
Recenze (1 330)
Musím přiznat, že po letech se na kdysi kulervoucí nářez se superdrsnýma neonazis, kteří nakonec přijdou k rozumu, dívám trochu jinak. Ze snímku zřetelně prosvítá naivita a vykonstruovanost - ne tak, aby to narušilo zážitek, ale stejně... Přerod postavy Edwarda Nortona je vynikající - konstantní nasranost, jednostranně zaslepená argumentace typická pro extremistické skupiny, následovaná fází dospění, adaptací na reálný život i znovuobjevěním úcty k autoritě... Navíc v charismatickém podání Edwarda Nortona je to takřka dokonalé! Bohužel obrat mladšího bratra je spíše samozřejmou berličkou, kterou film potřebuje, aby se mohl posunout dál. Uhlazenost a sentimentalita zde hraje prim, i vizuální stránka se ráda pochlubí líbivými, zpomalenými záběry. Je třeba nebrat film ÚPLNĚ doslova. Celkové zaměření je spíše na náctileté, což ale neodsuzuji, ba naopak myslím, že lepší učebnice antirasismu pro teenagery neexistuje. 9/10 ()
Presný zásah do problematiky dnešného sveta týkajúcej sa rasizmu, ktorý je v tomto filme spočiatku prezentovaný ako to najsprávnejšie riešenie sprevádzané pádnymi argumentmi, no postupným uvedomovaním si hlavného hrdinu svojich prehreškov, scenár otočí smer a tým, čo divák vidí na plátne, ho chtiac-nechtiac prinúti opakovať si dokola tú istú, geniálnu myšlienku "život je príliš krátky na to, aby sme boli stále nahnevaní". Kult hákového kríža vystihol podstatu - zlo plodí len ďalšie zlo a to, čím sa hlavné postavy musia počas svojho života "prelúskať", jasne poukazuje na mylné a zvrátené ideológie povzbudené len nič neprinášajúcou nenávisťou a zabíjaním. ()
Celý film byl bolestně pravdivý, nicméně ty co by to mělo nějak oslovit, tak s nimi Kult hákového kříže většinou ani nehne. U nás se zatím rasismus v takové míře snad nevyskytuje a když, tak je to přesně o tom, že raději každý stáhne půlky, než aby šel do nějakého vážnějšího konfliktu. Ta ochota ustoupit zlu, někdy až zbabělost je pak tou hlavní příčinou současného marasmu. Edward Norton byl skvělý i s Edwardem Furlongem, který byl pro mě zatím velkou neznámou. A Stacy Keach, který se tam jen mihnul, tak jeho Cammeron byl hodně slizký, ta záporná role mu opravdu sedla. Místy trochu nereálný až trochu naivní, ale jinak emotivně velmi silný film a já pálím pětku. ()
Film který se vám bez problému dostane hluboko pod kůži. Odvážné téma, násilné prostředí, zlost, nenávist – podaná jedním skvělým výkonem E.Nortona (jeden z jeho nejlepších hereckých výkonů). Mladý „J.Connor“ E.Furlong hrál taky dobře, ale neměl takové charisma jako jeho starší bratr, na kterém šly hned poznat vůdčí schopnosti a agresivita, dokud se nedostavila změna v jeho chování a pohledu na rasismus. Film je surový, se sprostými slovy se nešetří, ale k tématu filmu to patří, stejně jako prostředí a celkové vyznění snímku. Na pár okamžiků z American History X rozhodně nezapomenu. ()
Galerie (63)
Photo © 1998 New Line Cinema
![Kult hákového kříže - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/157/876/157876591_cd95cc.jpg)
Zajímavosti (41)
- Kvůli roli Dereka Vinyarda odmítl Edward Norton roli vojína Ryana (Matt Damon) ve filmu Zachraňte vojína Ryana (1998). (Trajektt)
- Natáčelo se od 17. března do 21. května 1998 v Kalifornii. (Varan)
- Restaurace, do níž jdou Danny (Edward Furlong) a Derek (Edward Norton) na snídani předtím, než jde Danny do školy, je stejná jako ve známé scéně ve filmu Big Lebowski (1998). Nachází se na Wilshire Boulevard a Fairfax Avenue v Los Angeles a nazývá se Johnie's Coffee Shop a je otevřena pouze pro natáčení. V roce 2016 byla přejmenována na Bernie's Coffee Shop. (Trajektt)
Pro vrcholný zážitek doporučuji dabing. Není nic lepšího než čekat, kdy se při samožroutských monolozích o migrantech konečně ozve "Rimmere, ty seš ale pako." Prozradím vám malé tajemství: jenom proto, že se film tváří, jako že je proti extremismu a nacismu, to ještě automaticky neznamená a) že je kvalitní a b) že je skutečně proti extremismu. Problémy Kultu hákového kříže se dají shrnout do třech kategorií, z toho dvě jsou tvůrčí a jedna ideologická. 1) hlavní postava. REALISTICKÁ figura se kvůli jedinému rozhovoru s otcem nezmění z liberálního kloučka na konzervativce, konzervativci se nezačne přes noc zamlouvat myšlenka vraždění menšin a nácek nezahodí své životní přesvědčení a nezmění se v liberální otcovský model jen proto, že potkal přátelského černocha. Hlavní postava je z psychologického hlediska nevyrovnaný, beznázorový, myšlenkově nezakořeněný a nepřemýšlivý blb (dá se vztáhnout bez problémů i na bratra), film se nám ji nicméně snaží prodat jako ztracenou ovečku, která je ve skutečnosti hluboká, citlivá a ve své přemýšlivosti jen svedena inherentně zlými argumenty. Derek i Danny jsou povrchní a hlavně neprocházejí žádnou skutečně hlubokou vnitřní a názorovou změnou, jinak by nemohli své přesvědčení měnit jako fusekle. Ve skutečnosti tvůrci nejde o to stvořit životnou postavu, ale prázdné plátno na které by mohl promítat své naivní a nepřesvědčivé představy o závažných problémech. 2) kýčovitost. Kult hákového kříže se tváří, že vypovídá o drsné realitě, jedná se ale o zcela nevěrohodný a vymyšlený konstrukt. Zdání uměleckosti mají napomáhat i neodůvodněné obrazové orgie a burácivá dramatická hudba, které ve skutečnosti řvou KÝČ už na dálku. Prolhanost a manipulativnost obsahu se tedy v souladu se slavnou poučkou promítá i v technické rovině. 3) ideologická manipulace, za niž by se nestyděl ani Goebbels. Ukážu na hlavní stolové scéně – velice málo z toho, co Derek řekne, by se dalo charakterizovat jako rasismus nebo nacismus; jediné, čeho se v této scéně Derek dopouští, je odidealizovaný a, ó hrůzo, KONZERVATIVNÍ náhled na problematiku, již je dnes slušnost vidět prizmatem multikulturalismu, politické korektnosti a historické viny (o zjednodušování, demagogii nebo populismu Derekových řečí se můžeme dohadovat). Jeho legitimní argumenty jsou nicméně ztotožněny s hitlerovskou rétorikou a jak takové se spravedlivým rozhořčením odsouzeny přirovnáním Dereka k členu KKK. Poselstvím této scény a celého filmu tedy je, že jakákoli nesouhlasná reakce vůči právě vládnoucí ideologii vás klasifikuje jako nácka, který potají masakruje černochy a onanuje nad Mein Kampf, a že není rozdílu mezi tím, když řeknete, že „pozitivní diskriminace je prasárna“ a „negři jsou smradlavé méněcenné opice“. Tím, že v diskuzi nepřipouští více neextremistických náhledů na jednu věc, film extremismus neodsuzuje, ale naopak je sám extremistický. Závěrem: Kult hákového kříže je budovatelsky a propagandisticky manipulativní tím, jak divákovi lže ohledně toho, proti čemu stojí (nikoli proti neonacismu, nacismu nebo extremismu obecně, ale proti konzervatismu a ideové opozici), tupým brainwashingem vychovává vládnoucímu systému novou třídu nemyslících obdivovačů neschopných přijmout nesouhlas a opačný názor, a já tak bez špatného svědomí z přehánění můžu říct, že je to ten nejhorší a nejnebezpečnější film, jaký jsem kdy viděla. () (méně) (více)