Režie:
Tony KayeScénář:
David McKennaKamera:
Tony KayeHudba:
Anne DudleyHrají:
Edward Norton, Edward Furlong, Beverly D'Angelo, Jennifer Lien, Ethan Suplee, Fairuza Balk, Avery Brooks, Elliott Gould, Stacy Keach, William Russ, Guy Torry (více)VOD (3)
Obsahy(3)
Danny Vinyard vidí vzor ve svém starším bratrovi Derekovi, který se po smrti otce, jenž byl coby profesionální hasič zastřelen v černošském ghettu, stal zapřísáhlým vyznavačem rasistických hodnot. Strmě stoupal v neonacistické skupině Bílá síla. Pak byl ale odsouzen za chladnokrevnou vraždu dvou černochů. Po třech letech v base se Derek vrací domů, ale už to není člověk jako dřív. Poté, co mu černoch ve vězení zachránil život, když se ho běloši snažili znásilnit a zabít, nedokáže být rasista. Jeho bratr Danny ale tento obrat nechápe, sám je členem Bílé síly. Ve škole má průšvih kvůli rasistické eseji. Proto se Derek sejde s vůdcem Bílé síly Cameronem a chce ho přesvědčit, aby nechal Dannyho jít. Všichni z gangu, jeho bývalí bratři, se však obrací proti němu, ani u Dannyho nenachází pochopení. Soukolí gangu se prostě točí dál. Semele i Dannyho? (TV Nova)
(více)Recenze (1 330)
Dobro, zlo a nič medzi tým. To nemôžu myslieť vážne. Najmä to osvietenie hlavného hrdinu zo dňa na deň. Aj jeho brata z večera do rána. Naivné ako zmena ochrancov na nepriateľov a nepriateľov na ochrancov tlesknutím dlaní. A z tých rečí sa mi už točila hlava. Takže keď nie som skín ani černoch, mám od všetkých svätý pokoj? Na túto tému radšej nejaký dokument. ()
Norton zahrál "kajícího se" rasistu tak přesvědčivě, že jsem poslední čtvrthodinu trnul stejně jako Derek odkud přijde rána msty, ale takhle jsem to nečekal. Dlouho jsem nebyl u filmu takhle napjatej, co se stane v příští chvíli. Drsná sonda do toho, jak maj Američani rasismus pod kůží, obávám se ale, že naše společnost od tohodle stádia nebude zas tak daleko, jak by se mohlo zdát. ()
Dechberoucí, napínavý příběh nejen o rasismu, ale i o rodině a o tom, jaké role zde přejímáme. Nevyškrtla bych jedinou scénu, všechny byly skvěle udělané a většina z nich mi navždycky zůstane v paměti. Silný zážitek, který doporučuju každému z vás, kteří víte, co je to hodnotný film a kteří dokážete pochopit a ocenit přerod hlavního hrdiny. ()
Vynikající film, pro který je pět hvězd málo. Syrová výpověď o rasismu a lidském štěstí... ()
Silný příběh o rasové nesnášenlivosti, podaný tím nejnaturalističtšějším způsobem, že lépe to snad ani vyjádřit nešlo. Rasismus je jeden z největších problémů lidstva. Ať už se týká židů, černochů, cikánů, asiatů nebo snad hispánců. Každá rasa má někde hluboko zakořeněnou nenávist k rase jiné, někdy ovšem tato nenávist přeroste v něco většího, což už je pak obrovský problém. Je to v každém z nás, je spousta lidí, kteří svou nenávist v sobě drží a nedávají ji najevo, pak jsou ti druzí, kteří se vyžívají ve vykřikování nenávistných hesel a tetováních, jaké můžem vidět i v Kultu. Právě touha vytvořit stát (v případě tohoto filmu městskou čtvrť) pouze z jedné rasy je neuskutečnitelná, proto je člověk odsouzen k žití pohromadě v promíchaném společenstvu několika ras. V Kultu hákového kříže je právě myšlenka žití v jednotě postupem času zatracována jako neuskutečnitelná a mění se v myšlenku společného žití, které je zejména ve Spojených státech, kde je opravdu vysoká míra imigrace, nevyhnutelnou součástí života každého občana. Derek Vinyard, hlavní hrdina, kterého bravurně ztvárnil Edward Norton, a který prošel právě onou transformací, může být vzor pro všechny, co ještě tápou nebo se kloní právě k nenávidící straně. Nemělo by to být o tom, jakou má člověk barvu, ale o tom, jak se chová a jaké má ideály. Bohužel někdy se stane, že vznikají předsudky vůči rase, která má ve zvyku krást a přiživovat se, čímž potápí ty slušné, kteří se s těmito předsudky musí dnes a denně vypořádávat. A nakonec, o tom to všechno je, nenávist je přítěž a život je moc krátkej na to, abychom ho prožili v nenávisti. Za myšlenku, provedení, atmosféru, způsob vyprávění, Edwarda Nortona i Edwarda Furlonga dávám maximální hodnocení. Jedno z těch, které si film zaslouží i přesto, že má jisté nedokonalosti a v některých momentech malinko pokulhává. Kult hákového kříže je kult. ()
Veľmi silný film, ktorého hlavnou devízou je obsadenie fantastického Edwarda Nortona. American History X je jeho hereckým (a ako som sa dočítal sčasti aj režíjnym) koncertom (i keď Furlong mu sekunduje zdatne).Pre niekoho možno polopatistický, pre mňa však určite poučný, silný film, s obrovskou výpovednou hodnotou. Ak by sa na stredných školách okrem povinnej literatúry zaviedlo aj povinné pozeranie filmov, Kult hákového kríža by patril k prvým, ktoré by som odporúčal... 85% ()
Prasárna nejvyššího kalibru. Zdánlivě ANTIFAfilm dává ve skutečnosti nenápadně divákovi jiné myšlenky: rozbít někomu hubu je fajn, nejlépe člověku jiné rasy, ... (a vlastně to vůbec není člověk!) *** Filmy Romper Stromper nebo This is England ukázaly neonacistická hnutí jako neperspektivní party přitroublých lidí. To se o KultuHK říci nedá. ()
typickej případ příběhu "šustícího papírem". celý to prostě vyznívá moc naivně a drobný nedostatky (neustálená kamera, Avery Brooks) filmu taky života a uvěřitelnosti nepřidaj. ()
Skvělý snímek, který realisticky vykresluje problematické soužití bělošského a černoškého obyvatelstva na předměstí velkých měst ve Spojených státech a obecně celosvětový problém rasové nesnášenlivosti, která však není jen ze strany bílých, ale tak i ze strany ostatních ras. Hlavní postavou je mladý muž jménem Derek, který je zdercen smrtí svého otce a stane se aktivním příznivcem nacismu. Spolupracuje s nějakým starým nacistou a stane se ikonou pro ostatní příznivce nacismu ve městě. Derek však jednoho večera zastřelil černocha a je odsouzen. Ve vězení je podorben těžké zkoušce. Nakonec se zde spřátelí s jedním ukecaným černochem a pochopí, že jak černí tak i bílí mu mohou působit utrpení. Po návratu na svobodu je z Derecka někdo úplně jiný, jeho příznivci jsou zklamáni. Mezitím se jeho mladší bratr rozhodne jít v jeho stopách. Derek jej nakonec přesvědčí a zdá se být všechno v normálu. Jenomže jednoho dne se mladší bratr stane obětí černošského studenta. Tím celý film končí. Ten konec je opravdu hodně smutný a jednoho až zamrazí. 99% ()
Pohádka o napraveném lumpovi, obalená jako řízek do filosofiských žvástů, které zde však jaksi nesplňují účel. Nesnáším ve filmech retrospektivy, zde však tvořily část, která mne více bavila a zajímala, nežli hlavní část filmu jako taková. Od koncertu a vyprávění o krimu jsem už jen čekal, kdy se objeví starý, dobrácký černoch. No a ejhle, objevil se. Netuším, co tohle dílo znamenalo, ale dva lidi kradli Derekovi auto a on je prostě zabil. Z mého pohledu práva naprosto v pořádku. A je zcela lhostejno, zda má zloděj barvu kůže černou, či modrozelenou. Mimochodem, nevím, co to držel v ruce, ve zbraních se nevyznám, ale nebylo těch výstřelů nějak moc?? Závěr filmu je už super nudný a strhávání symbolů ze zdí je dokreslovačka pro malé děti. Jak jsem zmínil na začátku, pro mne pohádka a dosti naivní. Ovšem 20% za ty ksichty v kriminále, ty byly hustý. A stopáž je také zbytečně dlouhá, divák mohl být poučen o hodných menšinách v mnohem kratší době. A ještě něco tedy přidávám za velmi poučnou závěrečnou scénu s hodným spolužákem. Jen by mně zajímalo, zda starší bratr opět změnil názor. Tak a teď ještě tu o Červené Karkulce. A o překladu orig. názvu českými pomatenými distributory už nemá ani smysl psát.2810201111037/11354 ()
Všetko alebo nič. Film ktorý vás buď bude držať po celý čas v napätí a očakávaní, alebo ho odsúdite. Kvalita tohto filmu je založená najmä na dobrom príbehu a tom, ako to daní herci vedia podať. Myšlienky zaujímavé, možno trocha klišé ako sa z "grázla" stane "dobrák" ale celé je to o pocitoch. A tie pri sledovaní, a hlavne po ňom boli kladné. Viac než to. ()
Film, který ukazuje na jeden z nejzávažnějších globálních problémů a tím je rasismus. V Americe je zaměřený hlavně na černochy a u nás zas na cikány. První polovinu filmu si řikáte, že byste s těma negrama udělali to samý, ale druhá půlka vám dá přes hubu a to je hlavně to co si z toho odnesete. I když cikány nesnášíte a oholíte si hlavu, abyste to všem ukázali, tak vždycky se najde jeden, kterej není ten přičmoudlík, co krade televize a nadáva všem bílejm do sviní. Je to slušnej a hodnej človek a i když ho chcete nenávidět, tak nemůžete. To je to, co vám chce tento film ukázat a daří se mu to. Jasná kultovka. ()
Správne drsný film s nadhľadom a skvelým scenárom. Téma rasizmu zrejme v žiadnom filme nie je zobrazená tak skutočne a emotívne zároveň (možno ešte Farba citov a Crash). Skvelý výkon Edwarda Nortona, čiernobiele flashbacky luxusné. Film, ktorý ma núti sa zamyslieť nad našou skazenou spoločnosťou. ()
Na první pohled se film zdá být průměrným americkým thrillerem - smrt otce, synova osobní rasisticky motivovaná pomsta. Ale v průběhu snímek ukazuje realistický pohled na rasismus a v konečné fázi vás nutí nad něčím se zamyslet, nad životem, nad současným světem. ()
Namakaný Edward Norton v úlohe neonacistu? Pre mňa donedávna nespojiteľné dve veci. No on to zmákol a bravúrne. Výborný herecký výkon, fajn myšlienka, chyby v réžii sa dajú občas spozorovať ale celkovo je to vynikajúci filmový počin. Ani naivne poňatá zmena hlavného charakteru moje plné hodnotenie neohrozí. ()
Neskutočne vymakaný, geniálny a uveriteľný film. Výborní herci, hlavne Norton, skvelo natočené, dosť drsné a nebyť trošku umelého konca, respektíve vývoja príbehu, tak asi aj dokonalé. 95% ()
Po první projekci jsem nešetřil chválou, napodruhé už mi z toho zbyl "jen" skvělý Edward Norton. ()
Myslím, že je zbytočné sa tu dlho rozpisovať o tomto filme, proste skvelý príbeh, skvelé herecké výkon a vynikajúca hudba, Edward Norton vo svojej najlepšej úlohe. to proste treba vidieť. ()
Moje hodnocení: 90% ()
Podle mě ten film nemá ani hlavu ani patu. Motto filmu je, že člověk nemá být nasranej. Tj. nemá řešit nic co ho znepokojuje, pouliční gangy a rasismus z té druhé strany má ingorovat a brát je jako nedílnou a neměnnou součást reality. Udělejme si malou analýzu. Hlavní hrdina je zarytý (a poměrně inteligentní) neonacista, který se stal tím čím je proto, že černoši zabili jeho tátu hasiče, který sám měl mírně rasistické názory. Je i zdatným agitátorem svého přesvědčení, mnoho mladých beznadějců strhne pro ideu rasismu (na základě známých argumentů o zlodějích práce a flákačích) a páchají spolu zvěrstva na imigrantech. Jednoho dne zabije dva černé zloděje, kteří se mu pokusili ukrást auto, jednoho z nich vlastně brutálním způsobem popraví a má z toho pocit zadostiučinění a je rozradostněný. Jde za to do vězení, kde dostane strach, protože vidí samé barevné, ale naštěstí najde skupinu dalších nácků, už od pohledu totálních debilů, která mu poskytne ochranná křídla. Pak si všimne, že jeden ze soukmenovců ve věznici kšeftuje s nějakým hispáncem. To ho rozčíli a nácky napomíná, že tyhle styky s barevnýma jsou špatné, příště si k nim už v jídelně nesedne (zatímco sám se při výkonu své práce v prádelně pomalu osměluje a začíná si povídat s černochem, který je takový vtipný sympaťák, to mu ale přijde ok). Nácky, neboli skupinu namakaných blbů, jeho náhlá odtažitost rozzuří, a tak ho ten nejnamakanější a nejblbější za účasti ostatních znásilní v koupelně. Do vězení za ním přijde jeho bývalý učitel, chytrý černoch, který má k němu krátkou promluvu zatímco Derek trpí s natrženým zadkem. V tu chvíli je najednou přesvědčen, že celá myšlenka, pro kterou žil, je špatná..a že byl díky ní jen nasranej, a že už nasranej být nechce, a tak už nechce být ani rasista. Potkal dva dobrý černochy, nácek mu natrhnul střevo, takže výsledkem je, že přestává být rasista a s náckovským hnutím končí. Po návratu z vězení pak jedním rozhovorem o zlu nacistické myšlenky přesvědčí i mladšího bráchu, který ho do té doby obdivoval a byl nadšený skin. Odstrojí ze stěny plakáty s esesákama, Adolfem a praporkama s hákáčema, a jsou z nich hodný klucí, kteří už nechtějí být nasraný. Pokud byla účelem pouhá adaptace skutečného příběhu o názorovém posunu od sadistického nácka s vytetovaným hákáčem k hodnému multikulťákovi, pak je scénář hodně nedotažený... chybí pádné argumenty, protože to co jsme ve filmu viděli k proměně charakteru a názorů prostě nestačí. Závěrečná smrt mladšího bráchy černochem z gangu by těžko probudila pocit vlastní viny, ale naopak usnuvší rasistické pudy. Vzhledem k tomu, že film odsuzuje jakékoli konzervativní myšlenky, jako například odpor táty hasiče k pozitivní diskriminaci černochů, a do popředí staví motto nechci už být nasranej a proto nebudu rasista a nic víc neřeším, považuji ho za manipulativní politický snímek. Jako manipulace hodně slabé, ale pro jednodušší jedince možná účinné, a proto i dle mého názoru nebezpečné. Kvalitní manipulující snímky dovedla natočit hitlerovská propaganda, a od ní se měli tvůrci filmu učit, když chtěli kvalitně agitovat opak, tedy multi-kulti. Odpad! () (méně) (více)