Režie:
Woody AllenScénář:
Woody AllenKamera:
David M. WalshHudba:
Woody AllenHrají:
Woody Allen, Diane Keaton, John Beck, John McLiam, Douglas Rain, Brian Avery, Mews Small, George Furth, Read Morgan, Don Keefer, Albert Popwell, Jackie Mason (více)Obsahy(1)
Pětatřicetiletý spolumajitel restaurace U veselé Mrkvičky, v Greenwich Village, jímž je klarinetista amatér Miles Monroe, se v roce 1973 musí podrobit poměrně banální operaci žaludečních vředů. Z narkózy se ale probouzí téměř o dvě stě let později, taková je výchozí situace sci-fi komedie Woodyho Allena. Hlavní postavou příběhu je opět nešikovný, nehrdinský hrdina, dostávající se vlastní nemotorností do neobvyklých situací... Režisér Woody Allen s patřičnou dávkou nadsázky karikuje společenské systémy s neomezeně vládnoucími diktátory, stejně jako zaručeně "dokonalé" politické systémy a ideologie. Příběh nezapře inspiraci futurismem, také tentokrát v ději nalezneme citace z grotesek Macka Sennetta, Bustera Keatona, Harolda Lloyda, Charlieho Chaplina, bratří Marxů, parafráze slavných filmových dialogů. Humorem shazuje některé psychologizující divadelní hry či nyní aktuální klonování lidských orgánů. Neméně důležitou součástí děje se stala hudba Woodyho Allena, jenž se tu představuje i jako její interpret na klarinet, v doprovodu vlastní dlouholeté skupiny The New Orleans Funeral Ragtime Orchestra a newyorleánské kapely The Preservation Hall Band. Není nezajímavé, že kostýmy k tomuto snímku připravil Joel Schumacher, který později více zaujal jako režisér například snímky Hráči se smrtí, Nebezpečný klient a Čas zabíjet. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (225)
Výtečná sci-fi parodie, neodolatelně stylová a ujetá. Fascinující je způsob, jakým Allen dehonestuje náznaky orwellismu v námětu a jakým rozbíjí jakoukoli šanci k případné dobrodružnosti děje. "Akční" sekvence, pojaté jako groteska, jsou vskutku výtečné, stejně jako všudypřítomné výsměšné ostří, kterým Allen skrze "budoucí" paroduje "jsoucí". Je to inteligentní, je to ujeté a ano... místy je to poněkud nudné a bezradné... nicméně! Ty zážehy scénáristického i režijního důvtipu stojí opravdu za to. Je zvláštní, jak se to, čemu se Spáč pochichtává (ať už žánrově nebo celospolečensky), zůstalo aktuální i po třiceti letech. Proto se dá na Allenův příspěvek k žánru sci-fi stále dívat bez pachuti staroby na jazyku. ()
,,Pochopte, že všichni koho ste znal v minulosti, jsou mrtví téměř 200 let."....,,Ale všichni jedli organickou rýži." Woody Allen sa dokonale predviedol už vo svojich ranných filmoch a humorný nátresk umocnený sci-fi nechýba ani v Sleeper. Znovu som sa pobavila, režimy, systémy, ideológie a dokonca aj science-fiction večne zosmiešňované Woodyho intelektom, skvelá Diane Keaton mu vynikajúco nahráva a množstvo priam komických a neuveriteľných situácií navodí tú správnu atmosféru. Jednoducho malá allenovská perlička vo Woodyho bohatej filmografii. ()
Sem zvědavej co na tudle grotesku budou říkat v roce 2173, jestli jim to ještě taky příde vtipný, zatím v roce 2011 to pořád vtipný je. Vtipná je právě scéna, kdy rozmrazený Miles komentuje artefakty ze své doby. Je dost možné, že Spáč dopadne za sto let podobně a budou o něm říkat třeba toto: "A to byl ten chlapík, co točil takový ty pitomý filmy, tenkrát se tomu ale lidi smáli, dnes už není jasné, čemu se na tom smáli. My už se to každopádně nedozvíme, pokud teda někoho z nás nezmrazí. ()
Toto je niečo medzi Chaplinom, roztržitým Pierrom Richardom a paródiou na sci-fi filmy. Je tu všetko, cestovanie v čase, klony i moc jedného človeka. Ako nad tým rozmyslam, bol do cela zábavný. Scéna, ktorá je znázornená i na hlavnom plagáte filmu bola svižná i vtipná. To vytrhávanie hláv a následne zmätkovanie nášho človek-robota bola správne bláznivá. A teraz to Diane veľmi pristalo, bola táka iná, v roli sa naozaj našla, bavila ma baba. Ja ani neviem, prečo som tomuto filmu dal 3*, keď mam z neho i po čase, len dobre pocity. Asi sa mi až tak nepozdávali tie Laurelo Hardovske vystúpenia, ale už teraz sa na ne dívam troska inač. Tak 4* mu napálim. ()
Pro Woodyho Allena není scifi zrovna typický žánr. Na první pohled. Na ten druhý ovšem zjistíme, že je film zcela allenovský ve smyslu jeho narážek na sex a mentality jeho snímků. Jak hezky zní z úst Diane Keaton: "Mám doktorát z orálního sexu." Pokud zde Woody přinesl nějakou inovaci, tak to byla jeho futuristická stylizace do dob němého filmu. Jeho robotí pohyby alá Chaplin či Keaton jsou nezapomenutelné. Stejně tak hudba némě éry. ________ Všimněme si klonování, které ve filmu hraje roli. V roce 1973 to bylo skutečné scifi, které Woody umístil do roku 2173, dnes je film z tohoto hlediska vlastně překonán. Věda jde kupředu mnohem rychleji. ()
Galerie (57)
Photo © United Artists
![Spáč - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/480/160480990_606b74.jpg)
Zajímavosti (23)
- Při scéně na jezeře, kdy Luna Schlosser (Diane Keaton) leží na Milesovi Monroevi (Woody Allen, je zřetelně vidět změna její obuvi. Futuristická "kopyta" byla na okamžik změněna na obyčejné tenisky. (baribal)
- Woody Allen původně zamýšlel, že bude film tříhodinový a ve dvou částech. První část se měla zaměřovat na život hlavního hrdiny před operací a druhá část měla být již jen futuristická. Studio United Artists však tento koncept zamítlo. (jezurka42)
- O fotografii Richarda Nixona prohlásí jeden z vědců, že si myslí, že šlo o prezidenta USA, ale že provedl něco hrozného, a tak byly všechny záznamy o něm vymazány. Několik měsíců po vzniku filmu pak došlo k aféře Watergate, která se od zmíněného příběhu příliš neliší. (Oktavianus)
Reklama