Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 629)
PRE MŇA MASTERPIECE!!! Pár jedincov nepochopilo, ale tých mám na háku... ()
Nerad to říkám, ale toto se mě vůbec nedotklo. Zpočátku se mi docela líbila úvodní pasáž nazvaná Dawn of Man, následoval fajn poetický výlet kamery vesmírem za doprovodu valčíku a tím bylo mé nadšení ukončeno. Kdyby měl film čtvrtinou stopáž, byl bych spokojenější, ale tyhle záběry byly tak předlouhé, že jsem až usínal. Pár věcí se mi na filmu líbilo, nemluvě o tehdejších geniálních vizuálních efektech. Avšak nuda byla nesnesitelná. O závěrečné několikaminutové směsici barev ani nemluvím. Bohužel. ()
(Poezie rozpínání vesmíru a lidské existence...) "To", co je v tomto filmu zobrazeno/vyprávěno nelze převést do slov. Pocity s přesahem do bázně a strachu, zvláštního o(c)hromení vesmírem a technikou - abstraktního kruhu neznáma/neblízka, z čeho jsme vzešli - a co neznáme, či kam směřujeme - a co neznáme ... kam sahají naše limity?! Svrchované dílo. Neexistuje film, který by myšlenkový oblouk této Kubrickovy Odysey přetrumfnul. Toto je filmový Arc de triumph. ()
Pre mňa je to tak trošku rébus. Dej okolo monolitu je vynikajúci, to isté platí aj o zápletke okolo pomäteného počítača. Vesmírne exteriéry aj interiéry lodí v človeku (pripomínam rok 1968) vyvolávajú dojem, že to snáď naozaj natáčali v kozme. Problém mám však s konečnou, dnes už kultovou pointou. Kubrick mi v priebehu deja neposkytol dostatok indícií k tomu, aby som bol schopný dešifrovať význam onoho levitujúceho ľudského plodu. Možno bol Kubrick až taký génius, že šifru, ktorá je v tom zakódovaná bude možné rozlúštiť až s odstupom niekoľkých generácií, podobne ako je v súčasnosti tak populárne odhaľovanie rôznych konšpirácii okolo diela renesančného majstra Leonarda da Vinciho. Počkám si a spýtam sa svojich vnukov, ale ako hovorieva moja babka: "iba ak dovtedy dožijem". ()
Za svoje hodnocení se vůbec nestydím, nebudu dávat hodně hvězdiček jenom proto, abych nevypadala jako nějaký omezenec. Ale jsou určitá díla, které jsou prostě o ničem a tenhle k tomu určitě patří. Dlouhé záběry o ničem, stejně jako film. Do půlky snímku mi chyběla nějaká pointa filmu. Potom jsem se moje myšlenka potvrdila. ... Přesto film byl o ničem, sice měl nějakou povrchovou pointu, ale nijak moc zpracovanou. .. Tenhle Kubrickův film patří do kategorie: .... natočené, aby působilo sofistikovaně, ale pod povrchem je to blivajs .... Kubrick hodně zklamal. ()
Tímto filmem to Kubrick totálně podojil. Když jsem film dokoukal, tak jsem si řekl: "Tak a teď jsi zbytečně promrhal skoro tři hodiny svého života..." nuda, nuda, nuda... jedna hvězdička za to, že asi nebýt tohohle filmu, nikdy by např. Hvězdné Války nevznikly a to se prostě ocenit musí. ()
Pro někoho kult, pro mně dost nudný a utahaný příběh, který člověk, jenž nečetl knihu asi ani nemá šanci pochopit. Navíc má vedlejší uspávací účinky a to bez legrace. Za pomoc při sledování bych rád tímto poděkoval párátkům za podporu očních víček a půl liru kafe, který se mi, ač neůspěšně, snažil po celou dobu filmu zvednout tlak. Dvě hvězdy s odkazem na knihu - ta byla vynykající. ()
Mám veľmi podobný názor ako golfista, tento film asi si treba pozrieť viac krát, je to celé akési zdĺhavé. Skúsil som to znovu, pozrel som si to, ale moje hodnotenie zostáva nezmenené. V 60. rokoch to mohlo byť prevratné, ale dnes už určite nie. Poviem to takto: film, pri ktorom by sa mi dobre zaspávalo. Musím však uznať, že interiéry mi pripadali výrazne modernejšie ako v prípade Star Trek: TOS. ()
ta taadada ta tata tata.... ta taadada ta tata tata.... tatadadaaaa TADADAAAAA TATA TA TATA TA tatatata ()
milion efektů a asi 10 min. dialogů, za ty opice na začátku jsem chtěl dát hvězdu, ale to prostě nešlo, bláto, pardon, barevné bláto! ()
Nadčasové, nádherné a geniálne dielo. Toľko precíznej roboty, ako je v tomto filme, sa len tak nevidí. Kubrick bol naozaj génius. ()
V mnoha ohledech mne Kubrick nadchl, v mnoha ohledech naopak nezaujal... Absolutně ale obdivuji efekty - na dobu nevídané. Oproti knížce nastalo pár změn, které nevím, jestli bych dělala. Na filmu to ovšem výrazně neubralo. U mě to na pět hvězd ještě nemá, ale třeba k tomu jednou dozraji. ()
Nevím jak působí Strauss na američany, ale ve mně Vídeňský valčík vytváří tak hmatatelnou kulisu Rakousko-Uherska, že jsem vážně uvažoval o vypnutí zvuku, abych se, pro mě rušivého podbarvení úvodních vesmírných scén, zbavil. Následný kakofonický doprovod už tak pro mě byl vlastně vítaný, i když si soundtrack s velkou pravděpodobností asi ve volných chvílích pouštět nebudu. Představitel mého oblíbeného Dr. Floyda byl krajně nesympatický, dialogy ploché a napětí úvodní části srovnatelné s mojí ranní cestou do práce. Ano, jsem obdivovatelem Clarckovi knižní předlohy což je má smůla i štěstí. Prostřední část filmu, často kritizovaná pro zdlouhavost scén, je jasně nejlepší. Kubrick, dle mého názoru, předvedl ještě minimální stopáž, aby realita dlouhého letu a zmechanizovaných činností z celkové výpovědi úplně nevymizela. Škoda jen málo využitého potencionálu HALova vnitřního konfliktu, který nakonec vede k tragédii letu. Závěrečná „pocta Andymu Warholovi“ pak jen stěží přibližuje výborné zakončení románu. Čtyři hvězdy jsou zde výsledkem výborné kosmické vizualizace, mé knižní imaginace, která doplňuje bílá místa filmového zpracování a samozřejmě obdivu k jednomu z nejlepších scifi jaké jsem kdy četl. ()
Miluji sci-fi a vážím si Sira A. C. Clarka i Stanley Kubricka. To nic nemění na faktu, že jsem se u tohoto filmu nepopsatelně NUDIL. ()
Ano, ano a ještě jednou ano. Lidská hloupost, kdy se snaží oduševnit stroj, nezná mezí. Bylo vidět, jak málo stačí, aby člověk byl mimo hru, když počítač má vše pod kontrolou. Naštěstí pojistka nebyla nedosažitelná (míním tím, že dveře v lodi nebyli pod dozorem HALa). Snad se jednou lidstvo nedožije toho, že lidské tělo bude nahrazeno důmyslným strojem. K čemu by to vůbec bylo?Odkazovat se neustále na lidskou chybovost, se mi začíná jevit jako klišé. Chybovat k nám neodmyslitelně patří. Jít cestou strojní jistoty může vést k zaslepenosti. Nevidět i druhou stranu mince je čirý dogmatismus. A to cesta čisté jistoty, anebo čisté nejistoty je. Ano, čísla vládnou světem, vesmírem, to však ale nemusí nutně znamenat, že musíme stroje postavit nad nás. Jak říká jedno přísloví o ohni: „Dobrý sluha, ale zlý pán“. ()
Uff, toto je na mňa priveľa. Jediná pasáž filmu ku ktorej nemám výhrady je tá s HAL-om, všetko ostatné bolo rozťahované ďaleko za hranice znesiteľnosti. Špeciálne musím vyzdvihnúť tú asi desaťminútovú sekvenciu vizuálnych halušiek bez akéhokoľvek zmyslu. Aby som pochopil, čo som vlastne videl, som musel použiť google (dokonca je aj samotná stránka venujúca sa vysvetleniu filmu - http://www.kubrick2001.com/) a to je dosť zlé. Aby som ale len nekritizoval, musím uznať, že miestami sa filmu darilo vyvolať vo mne určité zaujímavé pocity. Druhý krát to pozerať by som už ale psychicky nezvládol. 4/10 ()
Nějakou dobu jsem žila v mylném přesvědčení, že 2001: Vesmírná odyssea, adaptace knihy skvělého Clarka, byla na csfd.cz strhaná. S takovou jsem se taky začala dívat na tento film. Naštěstí, mohl mě tak film sám přesvědčit o opaku, místo abych o tom byla už předem přesvědčená. Tento snímek totiž nemůže být strhán, pokud nejste pouzí milovníci bezduchých komedií. Je to film velice umělecký, umělečtější, než jsem zvyklá sledovat. Celých dvacet minut v něm například neslyšíte lidské slovo, jen opičí vřískání. Přesto vás to nenudí. Trošku se i zasmějete. Poté, když už se objeví první titulky dialogu, zjistíte, že scénář je kvalitní. Je ho ve filmu sice velice, velice málo, většina prostoru je věnovaná obrazu, ale nevadí to. Film je totiž doprovázen skvělou hudbou. Nejen klasika, která svými smyčci a klavírem vykresluje dokonale celou atmosféru, ale i autentické zvuky. Například, když se ocitneme ve vesmíru, je tam naprosté ticho. Takové, jaké by bylo i ve skutečném vesmíru. Nebo když je astronaut v kokpitu malé vesmírné lodi, aby opravil venkovní zařízení, slyšíme jen jeho dech. Vytváří to skvělé napětí a opravdu to člověka pohlcuje. Konec, jak bych to u uměleckého filmu mohla čekat, jsem nepochopila. Vlastně ani to, že by na Měsíci byl život. Možná je to dobrý důvod pro přečtení knihy, ale film prý podle ní tolik není. Pokud máte rádi filmy, kde se POŘÁD něco děje, tento film asi nebude pro vás. Pokud máte ale i náladu na umělečtější ráz, která ve vás zanechá hlubší zážitek, pusťe si tento film. ()
Podle mě je tohle nejlepší sci-fi film všech dob, kterému se nevyrovná žádný podobný film z dnešní doby. Film z roku 1968, v roce, kdy se ještě točily filmy černobílé, je natočen tak výborně, že jsem doslova čuměl jak velmi výborné efekty tehdy bylo možné udělat. Tenhle film bych na tento rok rozhodně netipoval. Pro tenhle film je i 10* málo. ()
Pro každého, kdo to myslí s filmem vážně, naprostá povinnost a nestárnoucí umělecký monument. Pro hipstery, pozéry a diváky, kteří nechtějí u filmů přemýšlet, bezbřehá nuda. Kam se řadíte vy? ()
Tento film si přímo říká o posezením, nad šálkem dobrého moku a debatování. Škoda, že už se dnes nic takového netočí... ()
Reklama