Režie:
Stanley KubrickKamera:
Geoffrey UnsworthHrají:
Keir Dullea, Gary Lockwood, William Sylvester, Daniel Richter, Margaret Tyzack, Douglas Rain, Vivian Kubrick, Robert Beatty, Ed Bishop, Alan Gifford (více)VOD (3)
Obsahy(2)
Filosofická filmová opera. Evoluce a smysl existence lidstva v několika epochách, během kterých je člověk konfrontován se zlověstným a mlčícím symbolem mimozemského života. Science-fiction film, po kterém už filmové sci-fi nikdy nebylo jako dříve, a souběžně napsaný stejnojmenný science-fiction román, po němž se sci-fi literatura navždycky změnila. Jeden z největších mýtů filmové historie a společné mistrovské dílo dvou osobností svých oborů – režiséra Stanleyho Kubricka a spisovatele Arthura C. Clarka. Neopakovatelná cesta za hranice lidské zkušenosti, za hranice prostoru a času... (AČFK)
(více)Recenze (1 629)
Koloběh života...Země...Vesmíru? Filmová zápletka zbytečná, pro mne strašná nuda. Známý hudební doprovod sám o sobě je skvělý, ale zde se mi míjí účinkem, ale věřím, že při sledování plátna nebo obrazovky si pustit Tiamat - Wildhoney, The Gathering - How to measure a planet, Anathemu nebo podobné atmosférky a případně si ještě zahulit, mohlo by to stát za to :-))) ()
Překrásná filmová poezie. Cesta na konec galaxie za doprovodu klasické hudby. Nic není explicitně řečeno, ba ani naznačeno, divák je veden k zamyšlení a pochopení. Myslím, že pan Clarke a Kubrick stvořili veledílo, aspirující na nejlepší film všech dob. Bohužel není pro všechny... ()
Klasika a geniální dílo. Na svou dobu něco fantastického. Můžete najít tisíc superlativ, opera nebo báseň, je to jedno. Jde o naprosto jedinečný kulinářský zážitek, který je nutno vychutnávat všemi smysly. ()
Na svou dobu se jedná vskutku o převratné dílo s vynikajícími efekty. Námět je zajímavý a inspiroval mnoho dalších tvůrců. Co ale nechápu je, proč každá scéna a každý záběr je zhruba 4-6x delší než by bylo třeba. Opravdu jsem nemusel vidět jak hlavní hrdina tahá jeden po druhém všech 70 Antických krystalů z HALLova mozku. Opravdu jsem nemusel vidět 7x záběr na jakýsi navigační počítač na palubě lodi, aby mi bylo jasné, že se loď opravdu blíží k cíli. A na závěr konec, který se chápe jen těžko. Za svou dobu 60%, jinak by to bylo tak na 20-30%... ()
Vizuál filmu je na tu dobu naprosto dokonalý a překvapivě i v současnosti se najde plno filmů, které v efektech a maskách tomuto nesahají ani po kolena. Bohužel délka filmu mi moc nesedla - přestože záběry na vesmírné stanice a lodě byly parádní, trvaly poměrně dlouho, stejně jako různé průlety kamery za uspávající klasické hudby, kdy se mi podařilo několikrát usnout a musel jsem film vždy o kousek vracet (to ale bylo částečně způsobené i nedostatkem spánku předchozí noc). Bohužel ani dějově mě film zrovna nenadchl - prvních 20 minut pro mě bylo utrpení za zvuku hekajících opic a poslední úsek *SPOILER* od vypnutí HALa mi pro změnu nedával moc smysl. Nejzajímavější tak pro mě byla zejména část od startu mise na Jupiter. BTW: Osobně jsem si od monolitu sliboval něco jako od Red/Black Markeru z Dead Space :) ()
Nikto nikdy už Vesmírnej Odysei nevezme titul prelomového a nadčasového diela od filmárského géniusa. Pamätám sa, že keď som film videl prvýkrát pred 15 rokmi, tak som ostal úplne obarený záverom - vôbec som nechápal, čo sa ním autor snaží povedať. Aj to bol dôvod si pozrieť Odyseu znova - niekoľkokrát. Téma počiatku ľudstva postupne posunutá k modernému človeku a následovne pokračujúc k ďalšiemu vývojovému stupňu - explorácii vesmíru a mimozemských entít. Tak chápem Odyseu ja. K tomu niektoré vskutku geniálne scény, ktoré zľudoveli a boli parafrázované v stovkách filmov či seriálov (za všetky spomeniem geniálne použitú Straussovu skladbu Valčík na krásnom modrom Dunaji). Prečo teda iba 4*? Jednoducho preto, lebo dojem pri tomto piatom pozretí už nebol natoľko objavný, šokujúci, ani obohacujúci. Stále som si niektoré scény neuveriteľne užíval (napr. úvodnú s opicami, alebo každú jednú s HALom - apropo ak jeho jednotlivé písmena posuniete o jedno dopredu, dostanete IBM :)), no na druhú stranu našlo sa aj dosť hluchých a priveľmi pomalých scén (udalosti na vesmírnej stanici, či záverečný psychedelický let "nekonečnom"). Nič to nemení na mojej prvej vete a na tom, že som film videl piaty krát a určite to nebolo naposledy. Celý koncept a záber je neuveriteľne nadčasový. A nápad dať na úvodné 2 minúty len čiernu obrazovku, do ktorej hrá hudba, je fakt odvážny a originálny (pôvodne dokonca Kubrick navrhoval 8 minút na úvod a 15 minút po filme a pri prvých premietaniach to tak aj bolo). Apropo, scenár písal Kubrick spolu s Clarkom, pričom Stanley sa zameriaval na film a Arthur na knihu. Film nakoniec vyšiel skôr ako kniha samotná. Tú som bohužiaľ ešte nikdy nečítal a plánujem tento rest napraviť. Som zvedavý ako mi to dotvorí alebo rozšíri zážitok z filmu. 9/10 ()
Efekty, Strauss und Strauss a stoprocentní koncentrovaná nuda. ()
Hrozně moc miluju knihu, která mimochodem paradoxně vyšla až o pár měsíců později než samotný film, jelikož Kubrick a Clarke se dohodli, že lepší bude tvořit scénář až podle knihy. Takže dostal Clarke za úkol napsat nejdříve knihu, jenže když měl zhruba 90% napsáno, bylo už z časových důvodů třeba začít tvořit scénář, takže konec knihy vznikl až po sepsání scénáře. Taky se kniha od filmu v závěru v mnohém liší, třeba nahrazením Saturnu Jupiterem ( Saturnovy prstence prý tehdy nešly za rozumné peníze vytvořit), ale největší škoda je, že nešla zfilmovat ta maximálně dvojstrana z knihy, kde při průletu mezihvězdným prostorem potkává hlavní hrdina dok plný kosmických lodí z různých částí vesmíru, tuto část na knize zbožňuju asi nejvíc. Taky ten konec je sice (hlavně z trikového hlediska) zajímavý, ale v knize, kde je podáno i vysvětlení "všeho", je to prostě úplně jiná káva. Každopádně vidět tenhle film v roce 68' muselo být něco úžasného. PS: Knihu doporučuji si sehnat v rozšířeném vydání, kde A.C. Clarke vysvětluje proč co a jak napsal, dává to hned úplně jiný rozměr jeho genialitě. ()
Pekné obrázky a hudba. Nič viac.Radšej knihu. ()
Jenom jedno slovo - přeceňované. ()
Příběh má zcela jasnou linku, kterou však divák musí pozorně vnímat. Nejedná se o klasické posouvání v ději akce – dialog – akce a podobně. Jedná se spíše o vizuální symfonii, jaká je doplněna skutečnou symfonií (nyní již sonickou). Hudba je zde zajímavě zakomponována a scénář dokazuje, že film nepotřebuje příliš dialogu na to, aby mohl dobře fungovat. Přesto je tu pár problémů, které snímek znesnadňují pochopit. Především není určen pro každého a to nejenom tím, že v něm Kubrick zanechal svůj typický podpis, jaký zanechává i u svých dalších filmů. Spíše proto, že působí alegoricky až téměř kubistickým dojmem. Ne každý ho je tak schopen pochopit a pro podrobnější rozbor je tak třeba znát i dané reálie (autorův přístup, myšlenka poselství sdělovaného divákovi, zpracování předlohy a filmu, důvody a podněty vedoucí k tomuto atd.). A to je právě kámen úrazu. Takhle bohužel snímek dost ztrácí a divák nemá příliš chuť se na něj opětovně podívat, namáhat hlavu a podle pečlivé analýzy (např. sémiotiky) zjišťovat, jak se věci mají – zkrátka něco jako Guernica od Picassa. Film je revoluční a to v každém směru (tedy nejen technologicky), ale jak říkám – je třeba k němu přistupovat opatrně. Jinak to totiž může ve výsledku dopadnout tak, že si neznalý divák bude říkat „Co, že to sakra viděl“. ()
Kniha 100 %. Film 95 %. ()
Teda takto som sa ešte pri žiadnom inom filme nenudil... 1* aspoň za efekty. ()
Genialnita tvůrce se zde ukazuje velmi často, nicméně druhá polovina film doslova zabila - vizuálně pusobová ubijející nuda. ()
"Tak mě pusť na palubu, Hale.“ Kubrickovo průlomové sci-fi. Pro mě však sice audiovizuálně brilantní ale dějově fádní a nekonečné jako vesmír. 6/10 ()
Naprosto chápu, že v roce 68 a řadu let po něm, muselo jít o uctívané sci-fi. A to už lidské mysli neodpářete. Silné vzpomínky se s vámi ženou až do smrti, živené přívalem nostalgie. Očima dnešního zkušenějšího/náročnějšího, ne však rozmslaného diváka, je 2001: A Space Odyssey objektivně průměrný zážitek se spoustou špatných rozhodnutích a pár dobrými momenty. 2 věci jsou kritické, pokud jde o strhnutí závoje neoprávněného kultu: 1) Děj filmu ve skutečnosti není nic bájného, nadpozemského, tajemného či určeného pro vyvolené. Není to žádná vizionářská sci-fi sonda pro lidské pokolení. Je to průměrný (rozhodně ne špatný) příběh, který boostuje svoje tajemno extrémní dávkou strohosti, otevírající tak dveře lidské představivosti. Trocha toho závoje tajemna samozřejmě není na škodu, je to běžný filmařský nástroj, ale zde jde o extrémní ukázku, kde jakýkoliv scéna může znamenat milion různých věcí. To není čtení mezi řádky, to je střílení po slepu do všech světových stran. Že je toto fakt, se můžete přesvědčit sami. Koukněte se na druhý díl nebo přečtěte další knihy pokračující v příběhu. Závoj tajemna se odkryje a vy uvidíte, že to pod ním trochu smrdí a že co se vám celou dobu servírovalo, bylo jen velmi lehce nadprůměrné sci-fi. 2) Film se opájí vlastní rádoby výjimečností tím, že enormně prodlužuje naprosto basic scény. Natahování je tak absurdní, že scény, kde už po 10 sekundách člověk sípe, tu mají dlouhé minuty. Koukat doslova 3 minuty na černou obrazovku - NOT FUN. Poslouchat zcela nehodící se vážnou hudbu pět, deset a více minut - NOT FUN. Sledovat loď jedoucí výtahem do hangáru ceeeeelou délku rychlostí 1px za sekundu až do úplného konce - NOT FUN. Sledovat 10 minut old school winamp vizualizér- NOT FUN. Celej film je prošpikován scénami, které jsou 2x, 3x, 5x, 10x delší, než je zdrávo. Film By mohl mít klidně hodinu a půl a vůbec by zážitek neutrpěl. Na druhou stranu má film stále co nabídnout. Nechápu, jak ve 4k HDR verzi dokázali obraz tak skvěle vytáhnout. Zdrojový materiál musel být super. Je o dvě třídy lepší než druhý díl. To stejné platí o vizuálních efektech. Samozřejmě se film nedá srovnávat se současnou tvorbou, ale to co ve filmu vidíte je normálně koukatelné, což se o druhém dílu říci často nedá. Nejsem žádný expert, ale málo kdy se mi stane, že bych obdivoval práci kameramana. Kamera mě ale svými impozantními záběry uchvátila už od prvního aktu. Atmosféra, pokud jí zrovna neznásilňuje vážná hudba nebo přetáhnuté záběry, je vlastně také často skvělá a potenciál řešit záhadu obelisku je tam obrovský. Čímž se bohužel vracíme k prvnímu bodu a kruh se uzavírá. Jsou kulty a kulty. Tento bohužel nezestárnul dobře. ()
Od někoho slyším, že se jedná o klasiku, někdo zase prohlašuje, jak špatný tento film je. Já jsem četl nejdříve knihu, a potom jsem viděl film. A můžu vám říct, že pokud bych neměl nepostradatelné znalosti z knihy, hodnotil bych ještě hůř. ()
Tak tohle je naprostá dokonalost !!! Jestli jsem někdy seděl přes dvě hodiny zapadlej v křesle s otevřenou pusou, tak to bylo u tohodle veledíla. Jestli ňáká panimáma prožívá uměleckou euforii třeba při opeře, tak já jí prožívam při tomhle filmu !! Z každýho kousíčku na vás dejchá okázalost. Herci hrajou neuvěřitelně profesionálně a věrohodně. Vesmírná Odysea je nepřekonatelná špička SCIFI stará už víc než 40 let. Kubrick byl genius... ()
4* za kvalitných hercov, solídne efekty na tú dobu, zaujímavý námet a dusivú atmosféru. Perfektnú réžiu a nádhernú kameru technicky aj obsahovo. Jedna * nie preto, lebo film bol strašne roztiahnutý, opice na začiatku boli nepresvedčivé (herci prezlečení za opice???) a scéna, kde sa aj napriek HALovim prostestom dostal hlavný hrdina späť do lode krajne nepravdepodobná a nereálna (aj scifi musí vychádzať z "reálnosti" fyzikálnych zákonov predsa nie?). Aha jasné ... a bonus za "Hviezdne dieťa" ... to bolo fakt krásne. ()
Tento film je můj oblíbený. Ten kdo mě zná tak ví, že na něj nedám dopustit. Musím se ale přiznat, že film bez knižní předlohy jde pochopit jenom velmi těžko. Knihu jsem četl asi třikrát a film jsem viděl také několikrát. Spojením obou medií dostanete dokonalé dílo.Těsná spolupráce mezi Clarkem a Kubrickem se projevila na dokonalém pojetí vesmírného života a perfektním vykreslení budoucnosti. Samotný a tolik diskutovaný závěr už tvoří jenom ilustraci ke Clarkově novele. Možná jsou na světě lidé, kteří závěr pochopili jenom z filmu. Já mezi ně nepatřím a pokud chcete opravdu zažít 2001 se vším všudy přečtěte si knížku. Pak pro vás závěr filmu bude příjemným doplněním vaší vlastní fantazie a toto dílo budete chtít číst a vidět znovu a znovu..... Myslím si, že tento film asi nikdo nepřekoná, teda pokud se nějaké studio nezblázní a nedá Fincherovi asi 300 mil. dolarů na setkání s Rámou... hmm asi ne:) ()
Reklama