Režie:
Stanley KubrickKamera:
Oswald MorrisHrají:
James Mason, Shelley Winters, Sue Lyon, Peter Sellers, Gary Cockrell, Jerry Stovin, Diana Decker, Lois Maxwell, Cec Linder, Terry Kilburn, Ed Bishop (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Emigrant z Evropy Humbert Humbert je po příjezdu do města Ramsdale v New Hampshiru zasažen amorovým šípem a plánuje se oženit s Charlottou Hazeovou. Avšak jen proto, aby byl navždy blízko svému miláčku – Charlottině předčasně vyspělé dceři Lolitě! Filmař Stanley Kubrick prozkoumává téma sexuální posedlosti (námět, ke kterému se vrátí o 37 let později ve filmu Eyes Wide Shut) v této hořce komické a dojemně jímavé adaptaci románu Vladimíra Nabokova. James Mason hraje záludného a pošetilého Humberta, ženatého z nouze s Charlottou (Shelley Winters), který musí soupeřit s všudypřítomným a otravným Clarem Quiltym (téměř chameleonský Peter Sellers), když jeho duši polapí bezstarostná dospívající dívka (Sue Lyon) s oním „nádherným, poetickým a melodickým jménem“ – Lolita. (Magic Box)
(více)Recenze (284)
Nečekal bych to, ale v tomto případě skutečně vítězí Adrian Lyne nad Stanleym Kubrickem. Nemohu zamlčet, že původní verze je příliš rozvláčná, plochá, Kubrick jako kdyby si držel jistý režisérský odstup, James Mason (byť se snaží) mi zde do své role zatraceně nesedí a ani přesvědčivá Sue Lyon, ani možná trochu přespříliš exhibující Sellers konečný výsledek příliš nezlepšují. Skoro určitě je vinen rok vzniku - v roce 1962 bylo už toto zpracování odvážné až až - ale pokud Lolita může fungovat ze dvou směrů (vášnivý, zaslepený a provokativní, jako u Lyneovy verze či rafinovaný, překombinovaný postmodernistický, ke kterému se blíží kniha), tento film se nesnaží ani o jeden, a proto ani v jednom nemůže uspět. A nezachrání to ani místy vpravdě geniální dialogy páně Nabokova. ()
Po přečtení Nabokovovy knihy mě pomilovala všeobjímající deprese a chmur (podobně i film z 97, který mně do uvedené problematiky přestřihnul věneček nevinnosti). Inu, bylo nutné doplnit trojici. Přiznám se, prvních deset minut toho hitchcockovsky laděného snímku mě nudilo. Přítelkyně mě označila za úchyla a odešla neznámo kam. (A už se nevrátila.) Poté jsem si začal všímat změn (oproti výše uvedeným), poťouchlostí, parodií sebe sama, pikareskností, vyznačujících se prapodivným černým humorem, ba nebojím se říci - zvráceností. Ne, tento film je vizuálně počestný, vše se odehrává někde ve třetím sledu, o to však zákeřněji. Sue Lyon, Peter Sellers a James Mason rozehrávají dandyovskou hru vlastního zániku. Slyším Koniáše v dáli cinkat klíči. Lolita je jed. Bůh s námi. ()
Peter Sellers je tady bůh. Jeho Quilty je proste q/guilty, ten nejquiltiovštější Quilty, jakého si lze představit. Velice osvěžující byla také těžba humoru z těžké ironie, jak Quiltyho, tak hlavního hrdiny. Akorát představitelka Lolity mi přišla příliš dospělá, ztrácelo se tím jedno z nejsilnějších témat předlohy - takhle Humbert vypadá jako normální chlápek, co má rád mladé holky a ne mladé HOLČIČKY a tím pádem je jako každý jiný chlap. Taky jsem tam tak nějak postrádala vyjádření Lolitiny vnitřní bolesti, které je tato postava v knize plná a proto se Lolita chová v Humbertových očích jako spratek - je to její boj a pláč za ztracenou svobodou. Celkově celé to barvité peklo, které pro sebe a pro Lolitu Humbert připravil je tady v tom filmu tak nějak málo barvité, sploštěné a celkově dost nepřesvědčivé. Kubrickovi prostě asi nikdy nepřijdu na chuť. ()
Peter Sellers exceluje pokaždé, když se objeví na plátně. Jinak když porovnám s Lolitou z r. 1997, tak tato mi přijde kultivovanější, uhlazenější než její pozdější verze. ()
S porovnáním s Lolitou z roku 1997 velice zdrženlivé, od Kubricka bych čekal větší skandálnost a otevřenost v pohledu na jejich vztah, i když chápu, že je to film z roku 1962. Jeremy Irons v nové verzi byl naprosto geniální, Jamesu Masonovi jsem tu jeho posedlost prostě vůbec nevěřil. Bylo to pojaté jako komedie, kde v jeho pár scénách naprosto zazářil geniální Peter Sellers. Kdybych je tedy měl srovnat, tak bych radši novější verzi, i když tato ji velice dýchá na paty. ()
Mé první setkání s Lolitou proběhlo ve filmu z roku 1997 a musím říct, že to bylo docela hrůzostrašné. Proto jsem se trochu obával "originálu". Ale Stanley nezklamal - režijně i herecky perfektní a hlavně nenudící. I když je škoda, že ji museli sestříhat, trochu té skándálnosti by neuškodilo. Přeci jenom je znát, že to je až přehnaně decentní. ()
No...bylo to strašně zdlouhavé. Ukončit to po hodině a půl, tak bych byl nadšený. Moc mi tam neseděla hudba jako z Angeliky. Hlavním mínusem filmu a pro mě naprosto rušivým a nepříjemným článkem bylo obsazení Petera Sellerse, který je mi nesympatický snad všude. Celkově jedno velké zklamání. ()
Scenáristicky takřka identické, zato konverzačnější a divadelnější než Lyneův remake (nebo samostatná adaptace?). Právě pro onu teatrálnost mi Sellersovy ukecané exhibice nic moc neříkaly a když už, vyzdvihla bych spíše umírněný a civilní výkon Jamese Masona. Bohužel, touto formou se snímek stává dost odtažitým a nevím, zda ho chápat spíše v komediální či dramatické rovině. Osobně mi scházela ona rozháranost a fatální romantická poloha, která je tak pěkně zvládnutá v novějším díle. Jak mám Kubricka ráda, v tomto případě zůstal trochu na půl cesty. I tak je to ale pořád dost dobrý film.:) ()
To je první film, kde je Lolita (Sue Lyon) skutečně uhrančivě okouzlující. Napoprvé není tak hezká, ale čím déle na ni koukáte, tím víc je vábivější. Nejlepší Lolita všech dob. ()
Úžasný film, který Kubrick, jak jinak, ztvárnil skvěle. Co dodat, je to prostě klasika. ()
- - - Sue Lyon nejen v profláklých srdíčkových, ale také v čirých brýlích - mlask! http://www.youtube.com/watch?v=gkCkBAyPoAE ()
Celkem nudné, ale výkon Jamese Masona stojí za to. Ten byl opravdu vynikající. Peter Sellers naopak byl šíleně otravný, nejen jako postava ve filmu. Celý ten koncept je tak absurdní, až je šokující i teď, po tak dlouhé době. Lolita byla prostě prototyp mladé sexy mrchy, co doslova chlapa přivede k šílenství. Já ale radši "mature". A nepřišlo mi, že ani tento film byl opět bůh ví jaký kumšt pana super režiséra všech dob Kubricka. ()
Černobílá Lolitě velmi sluší, ale ještě více dává vyniknout Peteru Sellersovi, který svou kreací Clare Quiltyho, totálně zastiňuje i samotnou Lolitu. A když jsem o tom chvíli přemýšlel, tak to vnímám jako geniální záměr dvojice Kubrick/Nabokov, protože přesně o tom vyznění celé Lolity je. James Mason v hlavní mužské roli je sice na plátně nejčastěji, ale divák postupně chápe víc a víc, že on nikdy nebude ten první pro Lolitu a celá ta komicky laděná hra s divákem nakonec krásně zapadne do sebe. Lolita možná nedosahuje naléhavosti a intenzity pozdějších Kubrickových děl, naopak ale disponuje hravou lehkostí, která se projevuje nejen v brilantně zahraných dialozích (Sellers je famózní, ale třeba taková Shelley Winters mi vyrazila dech). Zoufalost, neopětovaná láska, žárlivost, tahle kombinace na plátně fungovala vždy a násobte stem, pokud jde o Kubricka. Stejně jako většinu mě překvapilo odlehčené pojetí, dvojnásob když to točil Stanley, ale tím více jsem si to užil a hlavně se bavil. 90% P.S. Chci umět tancovat jako Peter "JsemBoží" Sellers. ()
Když v roce 1955 vyšel román 'Lolita' autora Vladimira Nabokova pojednávající o vysokoškolském profesorovi středního věku, kterého okouzlila dvanáctiletá dívka, vyvolalo to zcela pochopitelný skandál. Údajně snad dokonce v USA a ve Velké Británii dodnes nebyla kniha vydána v plné verzi. Odvahu něco takového převést na filmové plátno měl režisér Stanley Kubrick, který také měl ke kontroverzi hodně blízko, jehož vrcholem byl asi velmi šokující snímek 'Mechanický pomeranč' (1972). O scénář k filmu 'Lolita' se postaral samotný autor knižní předlohy Vladimir Nabokov, který obsahoval prý na 400 stran, což by vydalo na sedm hodin filmové stopáže. O zkrácení se však postaral tzv. Haysův kodex, vyžadující určité cenzurní opatření. Jinak hrozil absolutní bojkot filmu a dokonce i finanční pokuta. Tím tedy bylo znemožněno ztvárnění podrobných sexuálních aspektů lásky mezi profesorem a mladistvou dospívající dívkou. Ale i tak se i dnes snímek po nuceném umírnění jeví zajímavým. Sexuální prostupnost je sice jen naznačena, avšak v žádném případě neponechává pochybnosti o příběhu a jeho vzniklých důsledcích. Snímek byl na svou dobu hodně odvážným výtvorem, neboť se Kubrick snažil zpracovat na základě románu vše potřebné k diskuzi. Tedy určitou závislost vztahu k mladičké dívence, ve kterém je situace jednoho okamžiku podobná incestu. Vadou na kráse je snad jen představitelka Lolity Sue Lyon, pro kterou to byl filmový debut, které bylo v době natáčení sice čtrnáct let, ale rozhodně vypadá daleko starší. Jen tak pro zajímavost, naposledy jsme ji mohli vidět v ekohororu 'Aligátor' (1980). A druhá zajímavost, právě vlivem tohoto příběhu se od té doby mladičké nedospělé dívce v očích postaršího muže říká Lolita. ()
Kubrickovu Lolitu jsem viděl dokonce na Velkém plátně, což lze brát jednoznačně jako plus, ale, nezlobte se na mne, viděl jsem tu příliš mnoho nudy. Ne, nebažil jsem po divokých scénách, jsem si naprosto vědom doby vzniku, a vlastně bych chtěl i vidět, jak šli dámy a pánové konzervativní páprdové do kolen, když se jim dostalo, jaký že to námět se zfilmovává. Nejkontroverznější scénou z celého filmu je ta, když Lolita (vzhledu dvacetileté infantilně oblečené ženy) vyběhne po schodech za Humbertem a obejme ho - a to ještě tak, že ho nijak nepřitiskne. To v remaku Lolity z roku 1997 skočí Lo přimo do náručí a kamera snímá její třesoucí se zadeček... Těžko říci, jaké by tohle bylo dílo, kdyby se Stanley Kubrick mohl rozmáchnout tak, jak chtěl. Každopádně tento film mě za srdce nechytl tak, jako zmiňovaný remake z roku 1997 od Adraina Lyneho, nebo jako samotná Nabokova kniha. Rád bych tu odkázal na komentář, který jsem napsal tam, protože jsem se u něj značně rozepsal a tak trochu se snažil vystihnout názor na Lolitu. K úctě ke Stanleymu tři hvězdy (50%) ale možná bych ještě změnil názor po další projekci. Lolitu z roku 1962 jsem přeci jen viděl jednou, tu z roku 1997 asi pětkrát. ()
Vzhledem k délce filmu a autorovi jsem čekal, že to bude náročný film. Film je postaven takto: Po zápletce, v níž dojde k jakési rozepři, se vracíme do minulosti s klasickou otázkou "co k tomu vedlo?". Začátek opravdu nepředesílá, že půjde o kdovíjak záživnou podívanou, jenže po této úvodní zápletce se rozběhne velice pěkný příběh a dál už se film dá sledovat se zájmem a s napětím... ()
Škoda že bol Kubrick donútený k vystrihnutiu scén, kedy to medzi Lolitou a Humbertom malo poriadne iskriť. Napriek tomu však ide o veľmi vydarenú adaptáciu, pri ktorej mi dĺžka snímky zbehla veľmi rýchlo. ()
Mal by som jednu otazku. Kde bola lolita ?:) ()
Vynikající snímek Kubricka se všemi okolnostmi co k filmu náleží. Fantastické herecké výkony počínaje Lolitou a konše Quiltym v podání svkělého Sellerse. 100% ()
Kubrickova Lolita - klasika, lepší než moderní verze, ale přesto má daleko do knižní předlohy. Nevím, chybí mi v tom typický Kubrickovský rukopis. Věřím, že tenkrát způsobil tenhle snímek pozdvižení, byť eroticky laděný není ani z desetiny, ale na tu dobu... ()
Reklama