Režie:
Warren BeattyKamera:
Vittorio StoraroHrají:
Warren Beatty, Diane Keaton, Edward Herrmann, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Nicolas Coster, M. Emmet Walsh, Ian Wolfe, Bessie Love (více)Obsahy(1)
Americký komunistický novinář John Reed (1887–1920) se proslavil svojí knihou Deset dnů, které otřásly světem (1920), v níž jako očitý svědek popsal průběh bolševické revoluce v Rusku v roce 1917. Zemřel v Moskvě a spolu s dalšími „hrdiny revoluce“ byl pohřben v kremelské zdi. Jeho dobrodružný život je jistě vděčným námětem pro filmové zpracování, ale je s podivem, že k němu došlo jednak v Hollywoodu a jednak na počátku 80. let, kdy komunismus ještě zdaleka nebyl minulostí. Snímek Rudí byl ambiciózním projektem amerického herce Warrena Beattyho, který nejen vytvořil hlavní úlohu, ale byl rovněž spoluscenáristou (s Angličanem Trevorem Griffithsem), režisérem a producentem. Na více než tříhodinové ploše se snažil ukázat objektivní portrét člověka, jehož idealismus byl silnější než zdravý rozum. Velkou roli ve filmu hraje ovšem jeho vztah k levicové aktivistce Louise Bryantové (Diane Keatonová), mnohdy zastiňující historické události. Revoluce v Rusku se svými krvavými následky se stala prubířským kamenem pro rozštěpenou americkou levici, jejíž rozumnější část (k níž Reed nepatřil) brzy poznala, že proklamované revoluční myšlenky a činy se čím dál víc rozcházejí. Její prohlédnutí symbolizuje postava zkušené anarchistky Emmy Goldmanové (vynikající Maureen Stapletonová), která se marně snaží Reedovi vysvětlit, že tahle revoluce k ničemu dobrému nepovede. Film má vynikající herecké obsazení i ve vedlejších rolích. Postavu dramatika Eugena O’Neilla vytvořil Jack Nicholson, výraznou úlohu byrokrata Zinovjeva ztělesnil spisovatel polského původu Jerzy Kosinski (mj. autor zfilmovaného románu Byl jsem při tom) a v roli polského radikála Karla Radeka se objevil tehdy v emigraci působící český herec Jan Tříska. Epický děj snímku je prokládán vzpomínkami pamětníků (v titulcích nazývaných „svědci"), kteří glosují probíhající události; objevuje se mezi nimi několik významných osobností, mj. proslulý spisovatel Henry Miller, známá novinářka Adela Rogers St. Johnsová, spisovatelka Rebecca Westová, novinář George Seldes nebo herec, scenárista a producent George Jessel. Ze zjevných důvodů se nemohlo natáčet v autentických exteriérech, a proto ruské scény vznikaly ve Finsku a ve Španělsku. Film byl ve své době vysoce hodnocen odbornou i laickou veřejností (byl dokonce přirovnáván k Leanovu Doktoru Živagovi), o čemž mj. svědčí i dvanáct oscarových nominací, z nichž snímek nakonec obdržel tři zlaté sošky – Warren Beatty za režii, Vittorio Storaro za kameru a Maureen Stapletonová za ženský herecký výkon ve vedlejší roli. (Česká televize)
(více)Recenze (52)
Na téma John Reed a komunistický převrat v Rusku mohli natočit zajímavý hodinový dokument. Natočit na toto téma tříhodinové dramatické dílo Warren Beatty zcela neustál. A ještě k tomu se film pohybuje mezi milostným dramatem a faktickými historickými událostmi. Objeví se tu např. dojemná vztahová scéna a hned v následující nás čekají suchá historická fakta. Ale výkony (především Diane Keatonové) jsou nepopiratelné. ()
Zřejmě životní dílo herce a režiséra Warrena Beattyho. Životopis amerického novináře a socialisty Johna Reeda byl jeho vysněným projektem, s přípravami na něj (rozhovory s pamětníky, které filmem průběžně prostupují) začal již počátkem sedmdesátých let. Beatty se sám obsadil do hlavní role a film režíroval. Reed byl levicový novinář, který je dnes známý svými reportážemi z Mexické revoluce v desátých letech minulého století a hlavně knihou "Deset dnů, které otřásly světem". V té popsal Říjnovou revoluci, jejíž byl přímým svědkem. Tato ruská epizoda Reedova krátkého života a léta jí bezprostředně předcházející a následující jsou časovým pásmem filmu. Mexickou etapu připomíná jen úvodní záběr. Pak se přesunujeme do salónů, kaváren, hospod, knihami a zpola potištěnými papíry zaplněných bytů a na dělnická setkání, na nichž levičáci - umělci, novináři, straníci - a anarchisté rozebírají své postoje k socialismu, k postavení žen ve společnosti, k válce probíhající v Evropě a účasti USA v ní; baví se a žijí ve společenství, které tehdejší dobu pobuřovalo (Greenwich Village); v tomto prostředí se Reed setkává se svou životní družkou Louisou Bryantovou (Diane Keatonová). Jejich partnerský svazek a těžkosti, které provázejí soužití dvou inteligentních, vzdělaných, svobodných a ve společenském i politickém životě angažovaných lidí, tvoří spolu se zmíněnými historickými událostmi obsah filmu. Tyto dvě oblasti, partnerství (a později manželství) a politika se velmi citlivě střídají. Po jedné roztržce se pár rozděluje a teprve ruská revoluce, jíž jsou coby spolupracující novináři svědky, je znovu smíří. Tato "ruská" pasáž filmu je je jeho vrcholem - zejména scéna, při níž se Reed rozohní řečněním na bolševickém setkání, vrcholící pochodem revolucionářů městem za zpěvu internacionály, vlastní revolucí a smířením manželského páru, je pro mě jedna z nejúžasnějších ve filmu vůbec (ne snad proto, že bych byl sympatizoval s komunisty - naopak - ale tyto scény zobrazují revoluční nadšení a bláhové naděje lidí - tehdy se však jevící jako už-už dosažitelné - lépe než cokoliv zfilmovaného, co jsem kdy viděl). Po životním zážitku z revoluce se Reed definitivně stává politikem, zapojuje se do práce v rozštěpené americké Socialistické straně a znovu se vrací do Ruska. Chatrné zdraví ho ušetří zhroucení jeho snu, kterého si při druhé návštěvě začínal všímat, i když si ho nepřipustil ("Není to takové, jaké jsme si to představovali. Ale kdybys to teď vzdala, k čemu byl tvůj život?") Vyhnul se tak i ostudě (z dnešního pohledu), která potkala mnoho jeho souputníků, levicových intelektuálů - nekritickému obdivu k ruskému impériu. -- 'Rudí' mají velice kvalitní scénář. Dialogy jsou inteligentní a hutné, o některých replikách budete přemýšlet dlouho po skončení filmu. Na vrchol film vynášejí též herecké výkony - nejen hlavních představitelů Beatyho a Diane Keatonové, ale též řada vedlejších rolí je skvěle zahrána - např. Nicholsonův cynický básník a dramati ()
No jo, tak to dopadá, když si hollywoodské celebrity hrají na bojovníky proti systému a socialisty. Kdyby byla šílená stopáž kratší o 30 - ne kecám - 40 minut, dal bych 3 hvězdičky, ale ani tak bych nebyl nijak zvlášť spokojený. Warren Beatty se nevyhnul řadě vyloženě nudných pasáží, v tom filmu se příliš mnoho mluví a schůzuje, prostřihy na stařičké pamětníky v tom množství otravují. Navíc k Warrenu Beattymu jsem nikdy neměl blízko. Co skutečně funguje, je přítomnost Diane Keaton, životní múzy Woodyho Allena. Je neuvěřitelně sympatická a představuje pro film tahouna. Celkový dojem: 40 %. ()
Pomalý rozjezd může leckoho odradit, ale potom tahle tříhodinová epopej nejen o ruské revoluci nabírá na síle takovým způsobem, že od toho neodtrhnete oči a celou na první pohled vražednou stopáž zůstanete u filmu přikováni. Warren Beatty si tímto počinem splnil jeden ze svých životních snů a vytvořil portrét novináře Johna Reeda, který se nebál jít za svými ideály, aby mu nakonec došlo, že skutečná svoboda tkví v něčem úplně jiném. Obrovská pecka s geniálním castingem (Jerzy Kosinski jako Zinovjev a Jan Tříska jako Karl Radek) se dočkala tří oscarových ocenění a mně osobně přinesla úžasný divácký zážitek. Nejen v podobě celistvé Internacionály zpívané kompletně v ruštině. Rudí sice v některých aspektech používají klasická melodramatická klišé, ale těžko jim to vyčítat. Je to pecka a zaslouží si vaši pozornost. ()
Jsou herci, kteří mají k filmové kameře vypěstovaný velmi zvláštní vztah. Kamera Jacka Nicholsona miluje. A tvůrci tady zase milovali až přespříliš nezáživného dějepisu. Hlavní role nicméně připadly dvojici Warren Beatty (zároveň režie a scénář) a Diane Keaton, výtečné kameře, solidní výpravě a těm, kteří tuhle monstrózní stopáž zvládli. ()
Galerie (75)
Zajímavosti (10)
- Warren Beatty při natáčení tohoto filmu vysvětloval statistům Reedovy teorie o kapitalistickém vykořisťování dělníků. Statisté ho pozorně vyslechli, odešli se poradit a jednomyslně se usnesli, že budou stávkovat za zvýšení platu. Beatty nakonec jejich nároky uznal. [zdroj: Guinnesova kniha filmových rekordů, 1995] (dopitak)
- Scéna, kde Pete Van Wherery (Gene Hackman) řekne Johnu Reedovi (Warren Beatty), že Louise Bryant (Diane Keaton) přišla o svou práci, se natáčela stokrát. Hackman Beattymu řekl, že stoprvní záběr už natáčet nebude. (jezurka42)
- Jack Nicholson jednou byl tak frustrovaný z množství opakování scén s Diane Keaton, že řekl Warrenovu Beattymu, ať už mu k**va řekne, co chce a on to udělá. (jezurka42)
Reklama