Režie:
Fritz LangKamera:
James Wong HoweHudba:
Hanns EislerHrají:
Brian Donlevy, Walter Brennan, Anna Lee, Hans Heinrich von Twardowski, Nana Bryant, Margaret Wycherly, Dennis O'Keefe, Gene Lockhart, Alexander Granach (více)Obsahy(2)
Vídeňský rodák Fritz Lang byl spolu se svou ženou a scenáristkou jeho filmů Theou von Harbou jednou z vůdčích postav německé meziválečné kinematografie. Některé z jeho filmů, především monumentální eposy Metropolis (Metropolis, 1927) a Nibelungové (Die Nibelungen: Siegfrieds Tod, Kriemhilds Rache, 1924), vyhovovaly svou koncepcí nacistické straně. Lang však nepatřil mezi stoupence této ideologie, což dokázal snímkem Závět doktora Mabuse (Das Testament des Dr. Mabuse, 1933), když vložil autentické výroky nacistických pohlavárů do úst hlavní postavy šíleného zločince.
Paralela mezi vývojem v Německu a vyzněním tohoto snímku byla tak zjevná, že byl v Německu ihned po premiéře zakázán. Lang však překvapivě nebyl nacisty perzekuován, naopak mu říšský ministr propagandy Josef Goebbels osobně nabídl místo vedoucího činovníka německého filmového průmyslu. Lang si vzal čas na rozmyšlenou, ale ještě týž den z Německa uprchl do Francie a odtud později emigroval do USA.
Zatímco Fritz Lang v Hollywoodu patřil k zakladatelům Protinacistické ligy, jeho tehdy již bývalá žena a členka NSDAP Thea von Harbou se aktivně zapojila do služeb nacistické propagandy. Po válce skončila v internačním táboře a k filmu se mohla vrátit až po několikaleté nucené pauze.
Lang se stal jedním z evropských režisérů, kteří byli po vstupu Spojených států amerických do 2. světové války vybráni k natočení propagandistických filmů, přibližujících německý teror v okupované Evropě. Lang se tomuto tématu věnoval ve třech filmech - Hon na člověka (Man Hunt, 1941), I katové umírají! a Ministerstvo strachu (Ministry of Fear, 1944).
Prostřední film této série, snímek I katové umírají!, velmi volně interpretuje útok na Reinharda Heydricha. Na scénáři spolupracoval se známým divadelníkem Bertoldem Brechtem. Autoři vědomě rezignovali na jakoukoliv historickou věrohodnost, takže místo parašutistů vyslaných z Londýna útok úspěšně provede člen domácího odboje doktor Svoboda. Tomu se podaří nacistům opakovaně uprchnout, takže i za cenu obětí několika desítek rukojmích může pokračovat v odbojové činnosti.
Tento Langův snímek je především napínavý film noir a režisér v něm používá oblíbený motiv osamělého člověka, jenž musí čelit mnohonásobnému nebezpečí. Fritz Lang ho přizpůsobil potřebám amerického publika. Role nacistů obsadil evropskými herci, naopak kladné role českých odbojářů zastali výhradně američtí herci. To mělo zajistit jeho snadnější přijetí i jednodušší identifikaci diváků s hlavními hrdiny. Tímto krokem však ještě snížil věrohodnost filmu pro evropské publikum. Přesto je cenný nejen jako jedna z prvních uměleckých reflexí atentátu na Heydricha, ale především je hollywoodským uznáním významu československého odboje.
(oficiální text distributora)
Videa (1)
Recenze (30)
To, že je snímek z 99 procent smyšlený a neodpovídá pravdě nemůžeme mít Langovi za zlé vzhledem k roku, kdy film vznikl. Nádech protiněmecké propagandy se zde také samozřejmě objevuje, ale především se jedná o perfektní thriller se skvěle vymyšleným příběhem a vynikajícími herci. No a to, že jsou v Praze anglický nápisy (No potatoes ...) a podobný věci? Koho to štve? Furt lepší než aby tam byly český nápisy bez háčků a bez čárek nebo aby se americký herci pokoušeli mluvit česky :-)) Zajímavý thriller, který se Langovi rozhodně povedl. ()
Veľké sklamanie od majstra Langa. Aj odhliadnuc od reality, keď to budem brať ako normálny krimi odbojovovojenský príbeh, tak ten scenár a dialógy je niečo otrasné, naivné a sfušované. Velitelia gestapa sú ako komediálne postavičky, príbeh má peknú myšlienku spoločného boja českého ľudu proti okupovateľovi, no nemá absolútne žiadnu silu a emóciu. Pár podarených záberov (hlavne s tieňmi) to nezachráni. Najslabší Langov film. ()
Vím, proč mi tenhle Langův film doma ležel víc jak rok. Nechtělo se mi do něj kvůli těm historickým nepřesnostem, díky kterým je pověstný, a přesně ty mě nejvíc štvaly. Stejně tak nápisy v angličtině nepochopitelně mixovány s nápisy v češtině a šílená výslovnost českých jmen.. Vůbec je to celé nepovedené. Příliš dlouhá stopáž, pomalé tempo.. Jediné, co se dá ocenit je kamera James Wong Howea a jeho půvabná práce se stíny. Potěší i pro Langovu poetiku typické prvky, a to práce s prázdným prostorem či hodiny zdůrazňující časovou tíseň - tentokrát pražský orloj a smrtka, velice pěkné. ()
Skončil jsem tak nějak napůl cesty mezi líbilo a nelíbilo. Na jednu stranu film obsahuje několik pamětihodných scén (prozrazení Čecha, jeho skon před katedrálou, hra stínů), ale na druhou stranu jsem asi od spojení Lang-Brecht čekal víc. Na jedné straně oceňuji rychlost a zaujetí, s jakým se američtí filmaři vypořádali s látkou, co se jich vlastně de facto netýkala; na druhé straně se těžko přehlíží do očí bijící naivita poplatná tehdejší době (hrdí Češi mluvící anglicky, co drží pospolu a nic neprozradí). Zkrátka z dnešního pohledu je jistě dobré film vidět, ale spíš jako určitou kuriozitu, než jako přesvědčivý umělecký film. ()
Ešte počas prebiehajúcej vojny natočil nemecký režisér Lang film o okolnostiach po atentáte na Heydricha. Síce sa odkláňa od skutočnosti, ale to vôbec nevadí, film je predsa fikcia a jeho dej je zaujímavejší ako skutočnosť. Občas síce zbytočne patetický (je až úsmevné, ako takmer všetci Česi fandia atentátnikovi aj za cenu strát na živote ich blízkych), ale hlavne k záveru aj pekne akčný a napínavý. Vidíme zaujímavú vyšetrovateľskú prácu gestapa, Brian Donlevy alias atentátnik Svoboda bol dobrou voľbou. Zaujímavý je aj záver, ktorý sa nenesie v happyendovskom duchu. ()
Galerie (15)
Zajímavosti (4)
- Hanns Eisler získal Oscara za hudbu. (matriosa)
- Pôvodné názvy projektu boli „No Surrender“ a „Never Surrender“. Musel byť vybratý nový, pretože počas nakrúcania filmu vyšla kniha s podobným názvom. Producenti usporiadali súťaž medzi hercami a štábom, aby vybrali nový názov filmu. Jeden z členov produkcie predložil víťazný titul Hangmen Also Die!, ktorý vyhral 100 dolárov. (Reverse01)
- Jediný hollywoodsky úspech spisovateľa Bertolda Brechta. Peniaze, ktoré získal, mu umožnili napísať "The Visions of Simone Marchand", "Schwyk in the Second World War" a adaptáciu Websterovej "The Duchess of Malfi". (matriosa)
Reklama