Režie:
Fritz LangKamera:
Karl FreundHrají:
Alfred Abel, Gustav Fröhlich, Rudolf Klein-Rogge, Fritz Rasp, Theodor Loos, Erwin Biswanger, Brigitte Helm, Fritz Alberti, Grete Berger, Olly Boeheim (více)Obsahy(2)
Obyvatelé města Metropolis žijí v přísně dvoutřídní společnosti. Nad zemí se odehrává život bohatých a privilegovaných a v podzemí je svět vykořisťovaných dělníků. Joh Fredersen, vládce města, tahá za nitky a ovládá srdce systému města Metropolis. Jeho syn Freder jako jediný z privilegovaných zpochybňuje panující nerovnost a vydává se do dělnického města pomoct andělské Marii. Jeho autoritativní otec se však snaží jakékoliv povstání potlačit a nařizuje vynálezci Rotwangovi, aby vytvořil Mariina robotického dvojníka, který by pomohl dělníky zničit. Monumentální němá klasika Fritze Langa je považována za prototyp dystopických sci-fi filmů, který svým obsahem i vizuálním stylem ovlivnil mnoho dalších děl. (Film Europe)
(více)Recenze (422)
Absolutně dokonalá vize budoucnousti... Vidět takovýto svět za sto let (v době , kdy byl natočen tento) bych si ani zdaleka nepředstavil..Smekám před frickem ()
Vidět to na plátně, to by byla jízda! Jsem zvědav, jak moc se to v roce 2026 bude lišit od filmu... A jestli vůbec nějaký rok 2026 vůbec někdy bude. Rozhodně ale musí být opravdu umění vyjádřit emoce bez hlasu. ()
Nadčasový klenot který předběhl úplně všechny a všechno. ()
Pořád vidím ten klip od Kraftwerku. Výborný. ()
Nie len, že ho dokážem pozerať stále, ale (čo je ešte horšie) neuhasína vo mne túžba ho stále pozerať(: Odporúčam zaobstarať si plnú verziu, ktorá obsahuje aj vystrihnuté (centúrované), stratené a zreštaurované scény, ktoré dokopy tvoria úplne iný film než aký som videla na začiatku (hneď to všetko začalo dávať zmysel). Povedala by som, že podobný film z 20.tych rokov ma takto chytiť nemôže, ale celé toto dielko je nadupané scénami, ktoré majú na mňa taký emočný dopad, že aj po toľkých rokoch zostáva pre mňa nadčasovým. Ďakujem za to. ()
tento film ma uchvatil v roku 2011 ked som sa k nemu konecne dostal a naozaj si neviem predstavit tie emocie ake musel vyvolavat v ere svojho vzniku..blockbuster konca 20. rokov ktory ani v dnesnej dobe nesklame..nadcasovost je pre tento film slabe slovo..klenot svetoveho filmu. ()
Prosím vás, jak sem můžu dát šest hvězdiček? ()
Keď chce človek pozerať takýto starý film, musí k nemu pristupovať s určitou dávkou nadhľadu. V prvých minútach filmu som mal taký zmiešaný pocit. Lenže s každou ďalšou minútou som sa do filmu dostával stále viac a viac. Potom mi už ani nevadilo a ani som nevnímal, že je film nemý - čiernobielosť mi nevadí nikdy. Skladám dole klobúk pred režisérom za vizionárstvo, aj keď na niektorých môžu herecké výkony pôsobiť zvláštne, ale tak sa muselo hrať v nemej ére. Odporúčam všetkým čo sa chcú pozrieť na začiatok histórie sci-fi filmov. ()
Na tento film som vlastne omylom narazil asi tak pred štvrťstoročím, nemeckým titulkám som prakticky nerozumel a aj tak ma posadil na zadok. A to som nevedel, že to je tá skrátená (zachránená) verzia. Zrazu som sa po dlhom čase dostal ku doplnenej (argentínskej) verzii a nemám slov. Toto musíte vidieť. ()
Prvý film, ktorý si dovolil pranierovať sociálnu nerovnosť a v podstate nulovú cenu života obyčajného robotníka (pre tých mladších, dnes sa tomu hovorí: "operátor"). Až v roku 1936 si podobnú myšlienku, ale v úplne inom filmovom žánri dovolil zobrať na paškál Charlie Chaplin. Jednalo sa o film Modern Times - Moderná Doba. A potom už nikto. Pracovná doba sa z dvanásť skrátila na osem hodín a prišla druhá svetová a po nej studená vojna a ľudia žili v strachu z jadrového útoku. Dnes už americký robotník vlastne neexistuje. Skoro všetko sa vyrába v Číne a to, že tam kapú od roboty oni, nikoho v Európe, ani USA netrápi. ()
Naprosto nepochopitelné. Toto předešlo svou dobu o sto let! ()
Hlava a ruce se musejí spojit. Prostředníku, ukaž jim cestu. - Je to pravda? ()
Neskutečný. 88 let. Jakoby bych koukal na ňákej experimentální art film, kterej vyšel včera. ()
Ve filmu jsou zajímavým způsobem smíchány tři tématické žánry: sci-fi, sociální tématika a náboženství. První dvě roviny se mi na filmu moc líbily. Ta třetí byla v kombinaci s dramatickou hudbou nesmírně podmanivá: velká nevěstka babylónská na mnohohlavém drakovi, mnich kázající o příchodu posledních dnů, sedm smrtelných hříchů, smrtka hrající na flétnu vyrobenou z lidské kosti, podzemní továrna připomínající mayskou pyramidu požírající dělníky, upalování čarodějnice, alegorická postava Prostředníka. Shodou okolností jsem před týdnem zhlédnul jiné dílo světové kinematografie, kterému také posloužila za inspiraci biblická kniha Zjevení (Apokalypsa) - Sedmou pečeť od Ingmara Bergmana. Trochu mi to oba tyto filmy propojilo dohromady - Metropolis se sice odehrává v roce 2026, ale dělníci z podzemní továrny a i bohatí mladí mužové v klubu Yoshiwara ve druhé části filmu spíše připomínají fanatickou středověkou masu lidí. Občas jsem při sledování cítil, že je to na mě trochu moc... Pět hvezdiček dávám filmu především za jeho strhující atmosféru a skvěle vylíčenou sociální tématiku. P.S:: Už konečně vím, odkud pocházejí záběry z videoklipu Radio GaGa od Queenů včetně toho zvláštního ručičkového stroje, který "obsluhuje" Freddie Mercury. ()
Co se týče vizuální stránky, je film pastvou pro oči. Záběry na kulisy města jsou dech beroucí, a kdybych viděl film v době svého vzniku, věřil bych, že Lang je cestovatelem v čase, protože bych této vizi budoucnosti upřímně věřil. Příběh se v dnešní době může zdát jednoduchým, přesto jsem si ho vychutnával se vším všudy. Málokdy se mi stane, že si v němém filmu dokážu zamilovat postavy, a vžít se do většiny z nich. Například postava Johhana Fredersena byla dle mého mínění opravdu dobře napsaná, ačkoliv znovu, z dnešního pohledu bude někdy vypadat trochu stereotypně. Stejně tak musím vychválit vizuál a speciální tradiční efekty, za které se film nemusí stydět ani v dobách CGI. Zajímavý je také pohled na třídní boj, který je jednou z hlavních myšlenek filmu. Langovo tíhnutí k socialistickým myšlenkám během třicátých let je obecně známo, přesto se do filmu pokoušel vnášet své myšlenky jen velmi zkusmo, a nahlížel spíš na metaforické vykreslení budoucnosti, která se z kapitalismu propadla do kastovního systému. Má jediná výtka se týká občasně příliš dlouhých scén, které jsem měl nutkání přesouvat. Film se objektivně může řadit mezi klenoty světové kinematografie, a po právu si vysloužil místo v mém žebříčku nejoblíbenějších filmů. ()
Pravěký klenot světové kinematografie, který definoval sci-fi žánr. ()
8/10 ()
Nepodařilo se mi film dokoukat a dohlédnout tak revoluci, kterou v kinematografii způsobil. Určitě budu potřebovat druhou projekci, při necelých třech hodinách úplného klidu, abych tento kousek zpracoval. ()
Někdejší profesí jsem herec. Pardon, loutkoherec. A loutkářství bylo vždy tak trochu na pomezí iluzionistů a divadla. Optické klamy, kouzla, efekty… A tento film je na pomezí divadla a vznikajícího filmového jazyka. Mnozí možná žasnou nad ohromující a velkolepou výtvarnou stránkou snímku, ta však nevznikla izolovaně a z ničeho nic. Právě divadelní scénografie té doby často pracovala s výraznými metaforami, novými technickými vynálezy umožňující efekty, při kterých obecenstvo žaslo. A tak bylo z čeho čerpat i při produkci tohoto díla. Film je vlastně takovou galerií moderního umění a architektury své doby. Meziválečná léta se také vyznačovala zpracováním těžkých témat. Přesto jde o dílo, které se vymyká. Podle mne jde o první baletní/taneční film v dějinách kinematografie. Choreografie, hudba a výprava jsou na prvním místě. Pro jemné herectví zde není prostor. Vše je veliké, monstrózní, tisícihlavé a kompozičně precizní. A vše funguje. A slouží ke cti páně Fritze Langa (režie), že až na pár záběrů se už tehdy vyhnul sebezahleděnému protahování záběrů na velkolepou výpravu. Stříhá účelně a chytře. Kam se na něj hrabe Kubrick se svými sáhodlouhými nicneříkajícími trikovými záběry na modely kosmické stanice a kosmolodí. Lang udělal pro filmovou řeč před téměř 100 lety nesmírně mnoho. Ať už jde o zmíněný střih nebo odvahu vyzkoušet na diváka takovou míru stylizace. Navíc jeho film po přepočtu na dnešní kurzy stál pouhých 16 mil. Kdo to dneska dá? Klobouk dolů, hvězdy vzhůru! ()
Napriek dobe vzniku filmu, ide stále o neuveriteľný zážitok. Samozrejme, filmu môžeme vytýkať mnoho vecí. Okrem iného aj teatrálne herectvo, ale to je vzhľadom na umeleckú štylizáciu diela prijateľné. Na svoju dobu sa dočkáme mnohých veľkolepých scén. Na rozdiel od dnešnej kinematografie ich však neuvidíme postavené v prvom rade na efektoch, pretože tie film používa na elegantné dotvorenie atmosféry. Tá je prítomná počas celého filmu veľmi intenzívne. Keď sa k tomu navyše pridá výborná hudba spolu s neuveriteľnými efektami a výrazným nasvietením, ide o filmový zážitok, ktorý dokáže aj napriek zubu času stále spôsobiť zimomriavky. Odporúčam si prečítať aj komentár používateľa E.T.: https://www.csfd.sk/film/5612-metropolis/recenzie/?comment=12834213 ()
Reklama