Režie:
Jan HřebejkScénář:
Miro ŠifraKamera:
Martin ŠáchaHudba:
Ivan AcherHrají:
Ondřej Sokol, David Novotný, Martin Hofmann, Roman Polák, Petra Hřebíčková, Martin Pechlát, Ján Bavala, Přemysl Bureš, Kryštof Bartoš, Oskar Hes, Ján Sedal (více)Epizody(4)
-
Prokurátor (E01)
-
Komu se dá věřit? (E02)
-
Ivana (E03)
-
Děs (E04)
Obsahy(1)
Čtyřdílný seriál odkrývá kriminální pozadí podivného příběhu organizovaného zločinu v porevolučním Československu. Komu lze vůbec ještě věřit? Československo v roce 1992 - teprve nedávno padl komunistický režim a sovětská okupační armáda se ve spěchu po železnici stahuje zpět do východní Evropy. Vagony odjíždějící ze země jsou napěchovány zbraněmi, náhradními díly, municí a dalšími cennými věcmi. Dva mladí studenti, testující nový železniční sledovací systém, zjišťují, že některé sovětské vagony se cestou na východ v evidenci nepochopitelně ztrácejí. Oba muži se rozhodnou přijít problému na kloub. O několik dní později je jeden z nich nalezen mrtvý a druhý je pravděpodobně na útěku. Nadpraporčík Roman Rédl se s týmem vyšetřovatelů snaží přijít na to, co bylo důvodem k vraždě a kam až sahají nitky zločinu, který možná překračuje hranice Československa až někam daleko na východ. (Česká televize)
(více)Recenze (189)
Jedna z nejlepších Hřebejkových režií, výborně zachycená atmosféra, chladu, dohasínající socialistické olezlosti a nejistoty, kdo je kdo a kdo s kým a pro koho peče. Dobře vybraný Ondřej Sokol do titulní role, protože se mu podařilo vyjádřit vnitřní dilema Redlova boje o férovost a strachu z prozrazení sexuální orientace. Skvělí i další herci, Hřebíčková, Polák, Novotný, Hofman... Ale nejpodstatnější je to, jak silně seriál promlouvá k dnešku. Tvůrci přesně vystihli příčiny politického a společenského marasmu, v němž se potácíme. Pokračovatelé KGB a StB nikdy neztratili vliv na dění v naší zemi, ať už jde o klíčové firmy, o Hrad, nebo o parlament a dál vesele tahají za nitky. ()
Příběh o tom, jak se naoko rozpadaly staré estébácké struktury spojené s cizí mocností na pozadí soudních procesů zavánějících nezájmem zkostnatělé justice a absencí právních, natož morálních opor, byl ve svobodné zemi natočen až po čtvrtstoletí: Úspěšným režisérem a dalšími autory kteří informace a zkušenosti o době jistě sbírali už v době dění, nicméně asi neměli příležitost, souhlas, odvahu, peníze... toto dřív natočit. Uvést toto dílo o deset až patnáct let dříve, patrně by i lépe splnilo svůj účel a nebylo jen smutnou historickou výpovědí. Pokud má Hřebejk vetknuto v osudu, že některé reálie může v toto zemi přinést až s odstupem jedné generace, budiž mu alespoň útěchou, že tentokrát dokázal, že "hovno hoří": Neuvádím spolier: Jak je nutno nakoukat v závěrečném díle... :) Zvyšuji na pět a odpouštím trochu zmatečné a nadbytečné šťourání ve "čtyřech letech" života a bavím se představou, co by asi říkal Freud na reakce při obsazení pohledného Sokola v roli politruka a homosexuála, což jsou okolnosti, které musí mužského diváka apriori deptat: Hlavní představitel hrát umí, navíc je v seriálu jedinečně zachycen boom gay klubů a kampaní na ochranu proti AIDS, které prostě jednu generaci nejen děsilo k smrti. Vzhledem k počtu obětí této nemoci a atmosféry doby odpouštím i tuto, pro někoho nadbytečnou dějovou linku. ()
Potenciál obrovský. Novotný, Hřebíčková, Polák, OK. V kontextu s kvalitou souběžně sledovaného seriálu "Ve jménu vlasti", vyznívá tahle série jako příšerná slátanina. Zčásti jistě díky rozpočtu a zčásti díky absenci talentu Hřebejka, Sokola a všech těch, kdo se podíleli na obsazení hlavní role a volbě režiséra. Žádnou větší pozornost si tahle nedomyšlená fraška nezaslouží. ()
Povedená snaha o "severskou" syrovost, jen některé detaily neladí - třeba jedovatý spray, který neškodí v okolí oběti, a v posledním dílu odkaz na motorest na 50 km D5, která v roce 1992 končila u Bavoryně na 29 km... ()
U prvního dílu jsem po 20 minách usnul, ale pak jsem se k dílu vrátil a hodně rychle si dal diváckou facku. Děj se rozeběhl a svištěl jako střelená svině. Nevím po jaké době jsem tak hltal CZ krimi u kterého jsem neměl pocit trapna, rozhodně nadprůměr a místní hodnocení nechápu, postavy nebyly černobílé. Jo taky mě štvalo, že se dal prostor pro mě nedůležitým scénám a naopak ty důležité mi přišli povrchní, ale to vše je prd oproti náladě celého filmu a výkonu Novotného/Hofmanna. Protože z tech dvou klaunů šel vážně mráz po zádech. Jinak mám pocit, že tolik otevřená homo scéna v CZ filmu ještě nebyla, odvážné. ()
Hřebejk s jiným scénáristou umí. Jen pořád nechápu, proč bylo nutné v první scéně prvního dílu ukazovat klíčový moment posledního dílu a tím degradovat napětí? ()
Furt je to takovej krajskej přebor. Špičkový světový výkony na tomhle poli (první řada True Detective, poslední řada dánskýho Mostu ale třeba i Happy Valley nebo The Fall v produkci BBC) jsou o celý světelný roky dál. Tohle je utahaný, bez jiskry, šmrncu, grácie, je to těžkopádný, prkenný. Jinými slovy typickej Hřebejk. První dva díly jsou vyložená nuda, až pak se ta kárka jakž takž rozhrká. Určitý plus je, že autorem scénáře není Jarchovský. Díky tomu nezní každá druhá věta jak rána pěstí do ucha. I tak to ale není žádnej zázrak. Proč se tam např. tak často mluví spisovně? V hovorový řeči se spisovně nemluví, to si scenárista nevšiml? Nota bene když se to odehrává nikoli mezi akademiky, ale na opačným spektru společnosti. I ta dějová konstrukce občas dost zahapruje: jak to, že ta holka na začátku pustí k sobě do bytu dva podivně vypadající cizí chlápky? To má být realistický? Frim sleduje odklízení Bočka ze vzdálenosti snad 20 metrů, vejrá na to, dokud si ho samozřejmě nevšimnou. To je scéna na hraně karikatury. A kde je policie, která by ty vraždy vyšetřovala? Postava D. Novotnýho má být původem Rus, po ruským přízvuku ale u něj není ani stopy. Jak to, že si postava Hofmana zapomene pistolku na stole, kam na ni Sokol dosáhne? Atd. atp. Nebo postava Ivany, podle níž je pojmenován třetí díl: nepropracovaná, nemastná neslaná postava. Ani motivace hlavní postavy, Rédla, není moc jasná. Navíc Sokol jako divadelník v Činoheráku dejme tomu, ale filmový herectví je něco trochu jinýho... Summa: Hřebejk a spol. můžou být rádi, že je tu ČT, protože na volným světovým trhu by si s tvorbou týhle úrovně neškrtli. ()
Závěrečný díl mě trochu zklamal ale jinak skvělý počin. ()
Dobre natocene, mraziva atmosfera, detektivka situovana do let, kdy se mohlo skoro vse. Sice obcas drobne chybicky, ale za me tak ctyri a pul hvezdy. Dlouho tady nebyl tak dobry serial. ()
Člověk, který to napsal je geniální. Bravo Hřebejkovi a vyjímečně i Sokolovi. ()
Na chabé poměry našich televizí hodně dobrá série. Na jedné straně zajímavé, celkem promyšlené téma, na straně druhé skvělá filmařská práce. Ze všeho nejvíc asi kamera a hudba. Dokonale nastavená atmosféra, napětí, že by se dalo krájet a syrovost, na kterou není náš televizní divák zvyklý. Mezi herci jednoznačně excelovali Novotný s Hofmannem, vynikající byli též Polák s Hřebíčkovou, a špatný vůbec nebyl ani Sokol. Nechápu docela, proč se tu tak pranýřuje. Škoda toho přestřeleného závěru, nebýt toho, bylo by to u mě za plný počet. ()
Vynikající pohled do ponurých let mezi revoluci a rozpadem Československa. Sokol i dvojice gangsterů výborná. Nepříjemná atmosféra tehdejších let se bohužel vrací návratem podobných lidí do vysokých funkcí. Doufám, že podobné filmy či seriály budou následovat ()
Jestli se něco z české tvorby přiblížilo ideálu Quality TV, tak je to Rédl, thriller s pořádně hustou atmosférou raných devadesátých. Příběh odehrávající se v reálných kulisách posledních dnů společného státu Čechů a Slováků. Hlavní hrdina konečně není vnadný dokonalý heterák, velké plus Hřebejkovi za odvahu do tohohle jít (i když samotný Ondřej Sokol bohužel zůstává se svým neherectvím asi nejslabším článkem celé série). Dvojice devadesátkových sériových vrahů Novotný s Hofmannem baví a nahání husí kůži zároveň. STBáci naprosto kouzelně omnipotentní a zlí, vždycky o krok napřed. Byla by to sranda, kdyby to bohužel nebyla z valné míry pravda. Rédl otvírá rány v podobě (ne)vyrovnání se s minulostí. A není to zvlášť pěkný pohled, když si uvědomíme, že generál Lorenc, předobraz značně přikrášleného generálporučíka Ference, se dneska drze vysmívá lidem z vysokoškolské katedry. ()
Zamerne jsem si dal odstup, abych nepsal v prvotnim okouzlenim. A hle - okouzleni funguje nadale. Autori si me dokazali ziskat na svou stranu tolika dulezitymi vecmi, ze mi vubec nedela problem odpustit jim detaily, ktere mi treba sedi o neco mene. // To dulezite co funguje: 1.atmosfera 2.lokace 3.barvy 4.hudba 5.herecke vykony 6.TEMA!!! Konecne se nekdo odhodlal na devadesatky! 7.zajimave dejotvorne prvky ve druhe linii, ktere ten svet zabydluji a delaji plastictejsim (tema homosexuality, "komunita", pribeh Pasaliho zeny /zjevny fingac s asi trochu zneuzitou romskou holkou - ten by mozna klidne snesl samostatny film/, motiv bezmocneho duchodce a te dobre duse, ktera se o nej starala, motiv naznacene euthanasie Redlova pritele z 80.let) // Detaily, ktere bych jim vycetl: 1.klasika: nablejskana auta (to uplne nesnasim; o to vic, ze devadesatky byly plne otriskanych sedivych polovraku, navic nejak zmrskanych ruznymi pseudotuningy, odpornymi mlhovkami...) 2.Pasali mluvi cesky absolutne bez prizvuku, to meli nejak scenaristicky zduvodnit (treba ve stylu "volynsky Cech") 3. spatne natocena scena, kdyz se Pasali s Jirkou zbavuji tela jednoho z tech kluku a ten druhej je z nekolika metru sleduje a "oni si toho nevsimnou", a nejdou po nem a nezlikvidujou ho... 4.konec mohli vypointovat o neco lepe. To, ze Redlovu sebevrazdu (nucenou seberazdu?, vrazdu?) nevidime, je dobre. I to, ze otvira dvirka pro spekulace. Ale nejak "neuderi". Skoro bych si pral trochu brutalnejsi vyusteni (tim vubec nemyslim obrazove brutalnejsi, ale spis vyznenim). Redl by byval klidne mohl "zmizet a bejt zmizelej". A divak by vubec netusil, co s nim je. A nebo by to mohli zakoncit nejakym naznakem: neco jako "...v televizi v pozadi bezi film Plukovnik Redl s K.M.Brandauerem, ktery pacha sebevrazdu". Ale ja nejsem scenarista - oni by urcite dokazali prijit na neco zajimavejsiho. ...a jeste k tomu konci: porad se nemohu zbavit dojmu, ze Redluv navrat na penzion za StBakama je malo zduvodnenej. Malo logickej. ()
nebál bych se to pustit do zahraničí, kdyby pochopili realitu naší tehdejší minulosti. 4* si zaslouží. ()
Tak tohle můžu. Výborné herecké výkony. Ze začátku trošku pomalejší rozjezd, Sokol se mi taky trochu protivil, ale s pokračujícími minutami a pronikáním do děje se mi hlavní postava i seriál líbil čím dál víc. Už mě trochu otravuje v dnešní době točené moderní krimi á la Wallender, ale tady bylo všeho tak nějak akorát. Výborně vykreslená atmosféra ranných devadesátek jen na atraktivnosti seriálu přidává. ()
Neuvěřitelný Sokol exceluje.Příběj je velmi dobrý na pozadí skutečných postav a až příliš temný.Pointa přesto seděla na 100 procent. ()
Velké překvapení, výborně propracovaný & pomalu dávkovaný děj! ()
Především scenáristicky dokonalé dílo. I Sokol mě tentokrát kupodivu bavil. ()
Wow! Hřebejkovo pokání za Pelíšky a nejlepší český porevoluční seriál mapující impotentní snahu o potrestání a následnou transformaci silových složek komunistického státu v čele s jejich šedou eminencí generálporučíkem Lorencem v mladém porevolučním Československu a jejich transformaci do "podnikatelských" aktivit. Sérii vévodí úžasný, mnohavrstevný a postupně gradující scénář Mira Šifry, na který Hřebejk navázal skvělým vizuálem, perfektní výpravou a velmi dobrým hereckým obsazením. Výsledkem je tak fantastické zobrazení ranných devadesátek, že se mi z toho dělalo před obrazovkou špatně. Roman Polák je jako generál Lorenc snad ještě autentičtější než Lorenc sám, ze záporáka Martina Hoffmana jsem se mále pozvracel a Petra Hřebíčková přádvádí lehké herectví, které v náznacích sdělilo vše co mělo. Spoiler: Konec vyznívá strašlivě, když si člověk zjistí, že na začátku úspěchu dravých slovenských finančníků z Penty stála spolupráce s generálem Lorencem.... ()
Reklama