Režie:
Rowland V. LeeScénář:
Wyllis CooperKamera:
George RobinsonHrají:
Basil Rathbone, Boris Karloff, Bela Lugosi, Lionel Atwill, Josephine Hutchinson, Donnie Dunagan, Emma Dunn, Edgar Norton, Lawrence Grant, Lionel Belmore (více)Obsahy(1)
Pokračování filmu Frankensteinova nevěsta. Když se syn Henryho Frankensteina, Wolf von Frankenstein (Basil Rathbone) rozhodne vrátit se se svou rodinou do otcova sídla, čeká ho nemilé překvapení. Při průzkumu otcovy laboratoře objeví jeho monstrum (Boris Karloff) a sluha Igor (Bela Lugosi) ho přesvědčí, aby ho oživil. Wolf doufá, že se mu to nepodaří, ale poté, když jsou někteří místní nalezeni mrtví, je mu jasné, že bohužel uspěl. Místní obyvatelé tuší kdo je pachatelem a tak povolají policejního inspektora, aby to zastavil. Wolf v záchvatu paniky zastřelí Igora a monstrum, které tak přišlo o jediného přítele, unese Wolfova syna. (topr harley)
(více)Recenze (43)
Po třetí a opět velmi kvalitně. Největší devízou tohoto starého kousku je skvělá atmosféra , architektura starého sídla a dvojka Lugosi/Karloff mezi kterými vždy funguje pozoruhodná chemie. Nebýt zbytečně přepálené délky , bylo by to téměř dokonalé. ()
o niečo poslabšie než predošlé diely, aj kvôli "zbytočne" obsiahlejším diskusiam s detektívom ale Frankenstein a jeho nemotorné predstavenie to zachráni /60%/ ()
Začátek je zbytečně vlažný. Rozhodně více než by se slušelo a na to co se stane v úvodní půlhodině by klidně stačilo obětovat sotva deset minut stopáže. A to vlastně platí o celém filmu. Tentokrát to totiž už je spíše béčko vařící z vody a narozdíl od minulých dílů se tu objevuje i pár vyloženě směšných scén. Nejvíce zamrzí naprosté upozadění Borise Karloffa. Když už na scéně je, tak pouze v roli vražedného nástroje a ne zlidštěného monstra jako ve Frankensteinově nevěstě. Dokonce opět ani nemluví. Má v celém filmu jedinou pořádnou scénu - tu se zrcadlem. Navíc Basil Rathbone v roli dalšího vědce rozhodně nepodědil charisma "svého otce" Colina Clivea, natož že by byl měl tak ďábelský projev jako Ernest Thesinger. Co naopak potěší je expresionistická architektura dekorací, výborný Lugosi a několik vymazlených záběrů skvěle pracujících s kontrastem černá/bílá. Špatný film to rozhodně není, jen se krčí hluboko ve stínů svých předchůdců. ()
Tento díl se od předchůdců neliší pouze délkou (konečne to má příběh na opravdovou celovečerní stopáž), ale taky pojetím příběhu. Monstrum tu je využíváno ďábelským Ygorem k vraždění lidí. Mě osobně byl Ygor sympatický a určitě na tom má podíl fakt dobrý Bela Lugosi. Ale opravdové herecké eso v rukávu je Basil Rathbone. Tenhle chlápek nepřehrává jak bylo tenkrát zvykem, ale prostě vyfiknul barona, že jsem čuměl. Další upgrade v sérii jsou expresionistické interiéry hradu (možná se mi to jen zdá) ale hodně to přidává na atmosféře. "Frankensteinův syn" je zatím moje nejoblíbenější frankensteinovka, akorát mě štve že monstrum (Karloff) to vždycky na konci odsere. ()
Baron Wolf Frankenstein prijizdi do Evropy, aby prevzal panstvi sveho zesnuleho otce. Ve stare laboratori se setkava s Ygorem, starym sluhou sveho otce, ktery jej privadi k nemocnemu Monstru. Wolf se jej rozhodne lecit... Dalsi filmove setkani Karlofa a Lugosiho dopadlo na vybornou. nastesti se filmari na posledni chvili rozhodli zustat u cernobileho obrazu a urcite se to vyplatilo. Hra stinu je skvela a umocnuje architekturu Frankensteinova hradu, silne ovlivnenou nemeckym expresionismem. Pribeh sice neni dvakrat originalni, ale az do akcniho finale ani trochu nenudi a o to jde predevsim. Herci jsou vyborni, Lugosi v roli Ygora naprosto skvelej. Bohuzel Karlof v roli monstra nedostal prilis prostoru a dokonce zapomnel mluvit. Celkove hodne prijemne prekvapeni, prakticky na urovni prvnich dvou dilu. ()
Chybí tu sice Whaleovo vizionářství a osobitost, přebývá možná trocha stopáže, nicméně jinak jde rozhodně o velmi dobrý klasicky hollowoodský horor s lahůdkovou trojkou Rathbone - Lugosi - Karloff. Krásné německy expresionistické interiéry a vytříbená kamera jsou ale možná na Frankensteinově synovi tím úplně nejlepším. ()
oproti prvým dvom dielom slabé, odhliadnuc od nich veľmi, veľmi slušné. prekliatie tretích dielov fungovalo už v 30 - tych rokoch. ()
Značný kvalitatívny posun k horšiemu. Atmosféra zapadnutej stredoeurópskej dedinky, fascinujúca hra s tieňami a expresionistické kulisy sú trademarky verne prenesené z predošlých dielov. Dokonca aj dejová línia je zaujímavá. Bohužiaľ monštrum sa stáva chladnokrvnou kulisou a po charizmatickom emotívnom netvorovi niet ani stopy. Boris Karloff je skvelý ako vždy a Bela Lugosi je zamaskovaný na nepoznanie. Hlavným kameňom úrazu je prehnaná stopáž, ktorá je o polovicu dlhšia ako pri predošlých častiach. ()
Opět variace na stejné téma jako v předchozích filmech o "vědeckých" experimentech rodiny Frankensteinů, vědec postupně propadající posedlostí s oživováním dávno mrtvých těl, "nelidské" monstrum a výrazná postava vědcova poskoka. A asi německým expresionismem nejvíce ovlivněný film studia Universal. Architektura staveb je přiměřeně pokřivená, stíny postav jsou patřičně zdůrazněny na bílých stěnách gotického sídla, ale tyhle vyšperkované záběry přicházejí už trochu pozdě. Basil Rathbone v roli pološíleného vědce není zdaleka tak přesvědčivý jako Colin Clive ve Frankensteinovi a už vůbec ne jako Ernest Thesiger v Bride of Frankenstein. A tak naprosto všechnu pozornost si v tomto případě krade Bela Lugosi v roli kriplíka Ygora a samozřejmě monstrózní Boris Karloff, ale u něj už je to jen zmíněná variace na stejné téma. ()
Frankensteina preferuju toho Branaghova, z těchto původních zase Nevěstu. Perlou budiž výkon Borise Karloffa, ale další navazování na předešlé díly považuju za zbytečné. 55% ()
Tohle pokračování má jinýho režiséra a je to znát. Tenhle film už nemá (alespoň za mě) takovou sílu jako jeho dvě předchozí části. Nic na tom nezmění ani Boris Karloff ani účast další hororové legendy Bela Lugosiho. Tentokrát už peripetie s monstrem neřeší Heny Frankenstein ale jeho syn Wolf von Frankenstein a zamotá se do toho i sluha Ygor(Bela Lugosi). Ve zdejším obsahu je napsáno, že monstrum unese Wolfova syna. To se však stane snad až v poslední 5ti minutovce. Na 4 to u mě není ale lepší 3hvězdy si to za mě zaslouží. Oproti dvěma předchozím filmům Frankenstein(1931) a Bride of Frankenstein(1935) jsem tenhle snímek neviděl a byla to tak pro mě premiéra. Zároveň jsem tak aspoň taky dokončil tuhle trilogii. PS. Potom co se monstrum v Bride of Frankenstein(1935) rozmluvilo tak tady o5 nepromluvilo ani slovo. ()
Najväčším kladom tohto pokračovania je úžasná expresionistická výprava a scénografia. Dobre vymyslený je aj príbeh, avšak scenár nedokáže vyzdvihnúť jeho prednosti. O všetkom sa rozpráva v dlhých dialógoch, akcia sa tak neukazuje, ale iba sa o nej/vraždách dozvedáme z druhej ruky. Akoby Lee nechcel opustiť tie krásne vybudované interiéry. Dialógy prebiehajú presne tak, ako očakávate, obsahujú iba málo prekvapivých informácií a ak mal byť film o Ygorovej pomste, tak sa jej mal dať scenár väčší priestor. Takto je to predovšetkým o vzťahu/dialógoch komisára a Frankensteina. ()
Opravdu zdařilé. Možná, že nejlepší ze všech dílů. Člověk by čekal, že se při stopáži 99 minut bude nudit, ale je to úplně naopak. Skvěle jsem se bavil. Děj má konečně hlavu a patu. Scény jsou výborně pospojované a závěr není tak useknutý,nedotažený či zmatený jako u ostatních dílů. Plus skvělé herecké výkony Rathbonea, jednorukého policisty a slušné výkony dvou oblud s tvářemi Karloffa a Lugosiho. Tomuto dílu není co vytknout. ()
Poněkud rozvláčnější příběh, kde Karloffovo monstrum dostává daleko méně prostoru než pološílený magor Bely Lugosiho, sluha Igor. A právě pod jeho vlivem se z netvora stává pouhý nemyslící nástroj zkázy, téměř bez špetky lidskosti, snad jen v samotném finále, kdy zaváhá při pohledu do nevinné dětské tváře, je to zase ten starý Frankenstein (ano, ve filmu je i zmíněno, že se tak začalo říkat samotnému netvorovi). Formálně však Frankensteinův syn rozhodně nabízí nadšení vyvolávající podívanou, vliv expresionismu je tu hodně znát. A třeba i obyčejná snídaně hradních pánů tak nabývá zcela jiných perspektiv. O fous horší než předchozí perly, čtyři jizvy na těle... ()
Tak nějak musí vypadat filmařský orgasmus. Film je dokonalý snad v každém směru: předčí Frankensteinovu nevěstu a vyrovná se i legendárnímu prvnímu dílu. Přestože to později nebylo neobvyklé, jde o první film, kde se sešla všechna hororová all-stars třicátých let - nejen Bela Lugosi a Boris Karloff, to už tu bylo, ale spolu s nimi i Lionel Atwill a ještě navíc Basil Rathbone. Napínavý příběh, uchvacující, expresionismem říznuté kulisy, neiritující herecké projevy, a to i u dítěte, skvělá atmosféra, vynikající záběry hrající si se světlem a stínem... Ne, není co vytknout. Ani drobné nesrovnalosti s předchozími díly, to je zcela zanedbatelné. Velkolepý film, jeden z nejlepších hororů 30. let. ()
Atmosfére sa nedá nič vytknúť, hereckému obsadeniu taktiež. Zrejme je to väčšou minutážou, ako bývalo v sérii o Frankensteinovi zvykom, pripadalo mi to trochu rozťahané. ()
Na můj vkus trochu málo scén s Karloffovým monstrem. Příběh se točí hlavně kolem syna barona Frankensteina, který se po mnoha letech vrací na hrad a začne pociťovat podobnou vědeckou vášeň jako jeho otec. Příběh moc nepřekvapí, ale i přesto utíká docela svižně. A má velmi dobré herecké výkony. Líbil se mi hlavně Lionel Atwill v roli jednorukého inspektora Krogha - ta postava má vtip i docela zajímavý charakter. A k tomu všemu je tu Karloff a Lugosi, takže nevidím důvod se na to nepodívat. ()
Film vymenil režiséra a je to sakramentsky vidieť. Ten ako keby zabudol na predchádzajúce dva filmy od Whale a natočil si film po svojom. Samozrejme že zo začiatku mu nemôžeme nič vičítať. Prvých dvatsať minút je genialnych. je tam badaťelná hutná atmosféra strachu a stiesnenosti, lenže ako už hovorí názov filmu toto je príbeh o synovi Frankensteina. Ten je snaď asi najblbšou postavou celého príbehu pretože mi nejak unikol zmysel jeho počínania a už keď začali zomierať nevinný ludia stále nešiel s pravdou von. Problémom je že on má byť ťahúňom celého filmu. Karloff je odsunutý na druhú kolaj a vôbec nerozpráva takže sme zase tam kde sme boli pri jednotke je to dobré ale chýba tomu ten ľudský rozmer nevesty. Jedinými dobre napísanými postavami ktoré aj keď sú vedlajšie zachranujú čo sa dá je ygor bela lugosiho a komisár, ktorý trpí traumou s detstva keď mu frankie odtrhol ruku. Lee je naprostastý amatér a nedokázal naplno využiť potencial tohoto príbehu , finálna scéna nemá ani minútu a keby nebolo atmosféry , ktorá bola geniálna tak by to bolo za 3* ()
O pár percent slabšie, ale opäť kvalitné pokračovanie hororovej ságy. Tvorcovia si opäť dali záležať na vytvorení skvelej pochmúrnej atmosféry a aj pri zmene režiséra takmer nič nenasvedčuje tomu, že by šiel film veľmi v kvalite nadol. Vynikajúce. ()
Tento snímek je oproti ostatní hororovým dílům z produkce Universalu netradičně dlouhý, a le vůbec to nevadí, člověk se nenudí, ba naopak. Herci jsou výborní - sympaťák Basil Rathbone v roli Wolfa Frankensteina, Bela Lugosi coby Ygor, zloděj těl se zlomeným vazem, který nemůže zemřít a protože byl prohlášen za mrtvého, tak nemůže být znova popraven (mimochodem podle vzpomínek Bely jr. byla tohle nejmilejší Lugosiho role, neboť chtěl hrát vždycky v komediích a Ygor byl s vým způsobem komická postava), no a samozřejmě Boris karloff, který se zde naposled na filmovém plátně představuje ve své nejslavnější roli. V roli jednorukého policisty se zde objeví Lionel Atwill, který se poté objeví v různých rolích ve všech následujících pokračováních Frankensteinské série. Jediné co bych filmu vytknul je špatná návaznost na Frankensteinovu nevěstu. Pokud si vzpomínáte, tak v Bride stála Frankensteinova laboratoř ve strašidelné věži zcela mimo sídlo Frankensteinů a výbuchem byla srovnána se zemí a v ní skončilo pohřbeno i monstrum. Teď však laboratoř bezprostředně sousedí se zámkem, stojí nepoškozená (až na díru ve stropě) a navíc daleko lépe vybavená a obohacená o různé tajné chodby a místnosti. Přítomnost monstra, které očividně nebylo zničeno je zdůvodněna Ygorem, podle kterého monstrum nemůže být zničeno. Tato nesrovnalost s předchozími díly však na film jako takový nemá vůbec žádný vliv a proto jste ochotni snadno to odpustit, neboť se tak stalo pro účely příběhu. (Koneckonců musím uznat, že lepší je takovéto řešení, než aby Basil Rathbone strávil celý film tím, že bude běhat do nějaké vzdálené rozbořené věže) ()
Reklama