Režie:
Sergio LeoneKamera:
Antonio L. BallesterosHudba:
Angelo Francesco LavagninoHrají:
Rory Calhoun, Lea Massari, Alfio Caltabiano, Nello Pazzafini, George Rigaud, Georges Marchal, Mimmo Palmara, Carlo Tamberlani, Ángel Aranda (více)Obsahy(1)
Historický film italské produkce od režiséra Sergia Leoneho vypráví o jednom ze sedmi divů světa, o Rhódském kolosu. Na pozadí tohoto monumentu se rozehráva hra mezi králem Sersem, jeho proradnými pobočníky paktujícími se s Féničany a rebely bojujícími za svobodný Rhodos bez královské tyranie. Skrz tento příběh se prolína milostná linka mezi řekem Dariem a proradnou Dialou. Avšak nejkrutější silou nejsou féničtí nájezdníci, ale nemilosrdná ruka přirody která sráží rhódské obyvatele, fénické dobyvatele i Rhódský kolos k zemi. (Carbo)
(více)Recenze (21)
Zřejmě kdyby toho aténského generála hrál původně ohlášený John Derek (viz Zajímavosti), dostal by dlouho hledaný Rhodský kolos o hvězdičku víc (tak a teď už mi zbývá z doby mé milované antiky nalézt a zhlednout pouze Traiánův sloup), ale bohžel se tak nestalo, a nakonec vybraný představitel se mi pro roli nezdál dost charismatický. Je zajímavé, že když čtu komentáře svých mužských kolegů, docela často se v tomto ohledu s nimi rozcházím. Čím o asi bude? 😊 Hezké technické věci uvnitř samotného Rhodského kolosu ale jinak to klidně mohl být western, stejně velkou část filmu trávilo osazenstvo na koních, v jeskyni apod. Dům strýce hlavního hrdiny a řeckého filozofa nebo královský palác byl čestnou a pěknou výjimkou. A není to jen tím, že režisér později natočil svá nejlepší díla právě v tomto žánru... Takže za mě rozhodně lepší než např. Leggenda di Enea (1962) ale horší než Trojská Helena (1956), tak srovnatelné s Poslední dny Pompejí (1959). ()
Typický italský sandál, ve kterém byste Leoneho genialitu hledali marně. Postavy jsou černobílé, historická věrnost veškerá žádná a logika? Ta absentuje zcela. Rhodský kolos si ovšem nehraje na nic víc, než co zvládá nabídnout. Tedy zábavný historický "popcorn", byť se značně přetaženou stopáží. Aspoň u režisérského sestřihu tomu tak je. Nebýt culícího se Calhouna a občasných směšných momentů (aneb všudypřítomné slipy raději již nikdy více), tak je má spokojenost s prvním samostatným snímkem mého nejoblíbenějšího režiséra ještě o řádný kus výraznější. ()
Úžasný filmový zážitek a pro mne určitě po dlouhé době jedno z těch příjemně překvapivých filmových dílek. Leonův druhý sandálový film (tentokrát už sólo), se alespoň si to myslím držel jak svého celkem dobrého scénáře tak i nějaké předlohy a v podstatě i jeho děj se točil nejen okolo samotného Rhodského kolosu ale i o celé tamní době jako takové. Jsou tu boje nejen o město a kolos ale i samotné zemětřesení (údajně 226 př. n. l.) které zničilo nejen podstatnou část ostrovu Rhodos ale i samotný kolos. Sám kolos tu byl vyobrazen tak že měl nohy u sebe a naopak svými dlouhýma rukama svíral nějakou nádobu ve které hořel oheň. Sám totiž nikdo přesně neví jak kolos vypadal ani z čeho byl postaven jelikož se z něj snad ani nikdy nenašli nějaké vykopávky a údajně jeho části byl později roztaveny. Jestli měl nohy u sebe nebo rozkročmo, jestli měl pravou ruku zdviženou a jestli v její dlani hořel oheň dnes můžeme také jenom polemizovat. Ale co se ví úplně přesně tak to že byl po dobu 2000 let největší kolosální antickou stavbou na světě až v roce 1886 byl předstižen Sochou svobody, která ho zajisté tak trochu kopírovala. Jeden ze sedmi divů světa tu byl celý tmavě šedivý a v jeho útrobách byl složitý mechanismus kterým byl také částečně ovládán ale také sloužil jako vojenská bašta a ukryt. Bylo to skutečné monstrum. Škoda jen že se mi tento film podařilo shlédnout v pův. jazyce tedy v Italštině a jen s Německými tit. moc jsem tedy tomu nerozuměl, ale i tak za některé barvitě bohaté bojové scény-kterých je tu opravdu požehnaně a filmový labužník takovýchto filmů si tu zkutečně přijde na své,ať už přímo na monumentálním Rhodském kolosu (který zde byl vykreslen skutečně kolosálně) nebo v aréně. Vynikající je též začátek (svěcení kolosu), hřejivá i divoce bouřlivá hudba, skutečně krásné-barevné kostýmy, výprava ale i samotná barva filmu byla skvělá. V hlavní roli mladého chlapáckého válečníka Dariose milujícího život se nám představil Roryho Calhouna, a byla to asi i jeho nejlepší role. Mladá Diala (Lea Massari) byla krásná chytrá avšak z trochu nečekaným a blbým koncem. Dávám za 4* moc se mi to líbilo a moc mě to překvapilo a koukatelný a napínavý od svého začátku až po svůj tragický konec to také bylo. ()
Výborný, akčně-historický velkofilm, který i po 46 letech od svého vzniku strčí celých 300 do kapsy raz dva. ()
Již dávno zničený Div světa obrovských rozměrů, nádherný, impozantní, dominující, žel již pryč. ()
Tento sandálový film jsem poprvé vyděl v roce 89 v Rumunsku (jako jiné i např. Hvězdné války 2) italsky s rumunskými titulky. Moc sme tomu tehdy nerozuměly, ale i tak sme se dobře bavily(byli jsme přece vycepovaní ze sledování rakušácné, německé a polské televize). A před pár lety jej dávaly na ORF a pořád to byla dobrá zábava s dobrou hudbou, výpravou, bojovými scénami a kovbojem Rory Calhounem v hlavní roli. ()
"Meč a sandály" mě k většímu průzkumu nikdy moc nelákaly, ale občas je fajn zabrousit i do opomíjených hájů a tak jsem si dal tento dlouho odkládaný snímek. A marná sláva, Leone se evidentně našel až ve westernu. Nemastný a neslaný Rory Calhoun v hlavní roli stejně nemastného a trochu nesmyslného a přeplácaného příběhu o zradě a povstání, kde mi osudy všech byly naprosto ukradené. Zaujaly jen vcelku povedené šarvátky a závěrečné zemětřesení se zkázou kolosu. Klasická šedivá trojka. ()
Mé obavy se bohužel naplnily. Už před projekcí jsem tušil, že se nějak extra bavit nebudu a nemýlil jsem se. Jak to tu správně napsal DaViD'82, hledat v tomto filmu Leoneho genialitu je jako hledat jehlu v kupce sena. Přitom tenhle div světa považuji za zajímavou záležitost, ovšem když je ve filmu úplná absence čehokoliv, co diváka nutí sledovat dál, tak se nedá svítit. Souboje mi připadaly lehce odfláknuté a samotný zážitek by se dal přirovnat k dvěma hodinám zírání na bílou zeď. Velké zklamání. 40% ()
Dvouapůlhodinové ponožky v sandálech. Tenhle žánr je přesně takový, jaký jsem očekával. Kopí je z papíru, řetězy z gumy, stěny jsou z kartónu a kostýmy z televarieté. Chlapi jsou propocení jak autobusák v létě a ženy na barbiturátech se dívají prázdnými pohledy kamsi do propasti. Ale chuť nainstalovat zase Age of Mythology jsem dostal, to ne že ne. ()
Once Upon a Time in the Ancient Rhodes. Celkově to špatné nebylo, ale dvě a půl hodiny je na mě v dnešní době již moc. Ty doby, kdy jsem několikahodinové historické filmy vyhledával a hltal, čím delší tím lepší, jsou již dávno pryč. Dvě hodiny by u tohoto filmu byly tak akorát. ()
,,AK JE RODOS OSTROV MIERU, TAK DÁVAM PREDNOSŤ VOJNE." __ Talianske obdoby obľúbených sandálov, alebo ak chcete ,,sword and sandal", v 50.-60. rokoch mali charakter predovšetkým známych Peplum-ov. Rhodský kolos však medzi tieto nízko rozpočtové béčka rozhodne nemožno radiť. Film vyniká predovšetkým veľkorysými dekoráciami interiérov, solídnymi trikmi a tiež síce nepríliš originálnym dejom, no aspoň sa držiacom v norme obstojnosti, snažiaci sa o čo najmenej za vlasy pritiahnutých scén. Leoneho neskoršia charakteristická réžia sa tu ani len v najmenšom neprejavuje, čo je ale pre žáner filmu len plusom. 137 minútová dĺžka sa môže stať na prvý pohľad prepísknutá, snímka však obsahuje len minimum slabších momentov a záverečných niečo cez 30 minút ponúka predstavenie s vynikajúcim tempom. (55. hodnotenie, 8. komentár k filmu) ()
Dobrý historický film. ()
Slabší sandálovka. Málo soubojů. Slabá muskulatůra :D ()
70% ()
Velkolepý sandálový snímok zvučného režiséra, ktorý ponúka všetko to, čo si pod žánrom 'meč a sandále' predstavujete. Plusy aj mínusy. Velkolepý síce nie výpravou, ale počtom ľudí, ktorí v ňom účinkujú a tiež velkolepými trikmi. Práve socha Kolosu (jeden zo starovekých 7 divov sveta, ktorého "útržky" (základňa, nohy a hlava) môžeme vidiet aj v životnej veľkosti a v závere jeho rúcanie sa, sú určite úžasné. Vykonštruovaná zápletka je síce jednoduchá, ale nič iné sa v takomto žánri ani neočakáva. Menším záporom je stopáž filmu, ktorá je netypicky veľká - dôsledkom toho je hlavne stredná časť filmu zbytočne naťahovaná a mierne nudí. Taktiež to, že sa minojskej kultúre stretávame s arénou, levmi, konskými záprahmi...už som čakal, že sa tam objavia aj gladiátori, bolo pre mňa nemilým prekvapením. A už len taká drobnosť, v talianskej kinematografii sa takmer vždy človek stretáva s krásnymi ženami, v tomto to bolo pre mňa trochu sklamanie. Mužskému obsadeniu však nemám čo vyčítať, tam si všetci svoje role zastali veľmi dobre. Už len taká poznámka, Kolos bol v skutočnosti zbortený zemetrasením roku 225 pred Kristom, škoda že sa nezachoval do dnešných čias. Hodnotenie: 75% ()
Měl jsem to vidět jako dítě, pak bych si to užil... ()
Nemlžu hodnotiti celej film, páč se na celej nikdy v životě nedokoukám. Viděl sem cca 45 minut a pořád sem si říkal, tak kdy? Kdy se to rozjede? A víš co? podle mejch zkušeností se podobný filmy nikdy nerozjedou :o). Šel sem do toho s láskou ke starověku a k Leonovi, ale rači nebudu hvězdičkovat.... Respect"! ()
Málo známý Leoneho film mě příjemně překvapil. Moc jsem od toho nečekal, ale nakonec se mi to líbilo. Hlavně skvěle zpracovaná socha Kolosu. Film obsahuje sice některé klišé (např. neporazitelný hlavní hrdina :)), ale tentokrát mi to ani moc nevadilo. Ten kdo má rád starší mistrovi filmy bude dle mého názoru spokojen. ()
Závěr dost připomíná o dva roky starší "Leoneho prvotinu Pompeje". Také v tom hrajou dost podobní herci. I scénář je víceméně podobný, i když se má samozřejmě jednat o dvě rozdílné epochy a místa. Bitvy nic moc, souboje směšné, kulisy a kostýmy též. Navíc příšerně dlouhé! ()
Italský snímek s hollywoodskou výpravou. Velice příejmné překvapení, filmek je dobře koukatelný také díky tomu že jde zde akce rovnoměrně rozložena s dialogy a snímek tak prakticky nemá hluchá místa. Ve stylu intrik a politického boje za osvobození střídá jedna zrada druhou. Do toho přilévají oheň rebelové toužící svrhnout krutou tyranii krále. Smutná postava Cherese jako stavitele kolosu který slouží k opačnému účelu než za jakým byl zbudován. ()