Režie:
Sergio LeoneKamera:
Tonino Delli ColliHudba:
Ennio MorriconeHrají:
Robert De Niro, James Woods, Elizabeth McGovern, Treat Williams, Tuesday Weld, Burt Young, Joe Pesci, Danny Aiello, William Forsythe, James Hayden (více)Obsahy(1)
Jako kluci si slíbili, že jeden pro druhého zemřou. Jako muži slib dodrželi... Newyorský gangster David Aaronson, přezdívaný Noodles, uprchne z města před federálními agenty. Vrátí se až po pětatřiceti letech. Na známých místech ho pronásledují vzpomínky na mládí, kdy začínal jako vůdce klukovské bandy v židovské čtvrti. Jeho nejlepším přítelem se stal stejně schopný Max Bercovicz. Oni a další mladíci si v dobách prohibice dokázali vybudovat silné postavení v newyorském podsvětí. Brutální násilí pro ně už od dětství bylo denním chlebem, později se k němu přidala chtivost po penězích a moci. Zároveň by však nemohli přežít bez silného přátelského pouta a vzájemné důvěry. Jeden z nich však toto pouto přerušil, když na telefonu vytočil číslo policejní stanice... Legendární sága italského režiséra Sergia Leoneho patří mezi nejlepší díla gangsterského žánru. Tvůrce ji připravoval dvanáct let, přičemž podkladem byl autobiografický román spisovatele Harryho Greye "The Hoods" (Chuligáni). Strhující epos o násilí, moci, vášni a solidaritě uvedl Leone na MFF v Cannes v roce 1984 v téměř čtyřhodinové verzi. Američtí distributoři si v době premiéry vynutili zkrácení filmu zhruba o hodinu. Dílo tak značně utrpělo a vinou toho nezískalo žádnou oscarovou nominaci. Uznání kritiky i diváků si film v USA získal až později, po uvedení plné verze na kazetách a DVD. (Česká televize)
(více)Recenze (1 052)
O tom jak se z židovských pánů kluků stanou páni gangsteři, z nichž to přežijí jen práskači a mocichtivý vychcánkové. O tom jak se prohibice rýmuje s prachy z ulice. Celé je to ale dlouhé a na konci nějak moc překombinované. ()
K mnoha Leoneho triumfům přidávám další: Je jediným člověkem, který dokázal udržet po čtyři hodiny moji neochabující pozornost. Narozdíl od Tenkrát na Západě či raných Eastwoodovek mi z Tenkrát v Americe neutkvěly v paměti jednotlivé scény či repliky, ale v první řadě ta prazvláštní, znepokojivá atmosféra, podkreslená hudbou stejných vlastností. De Niro i Woods jsou ve svých postavách báječní, ale zde zkrátka hlavní roli hraje filmové řemeslo jako takové. Tenkrát v Americe je velkolepé loučení výjimečného tvůrce, žel bohu je doceňováno až mnoho let po Leoneho smrti. ()
Neskutečně dlouhé, ale výborné. ()
3,5/5 ()
nebyť toho skoro hodinoveho neskutocne pomaleho rozbehu dal by som 5* ale to bolo vazne vela ()
Tento film je číra dokonalosť, ak v ňom niekto nájde čo i len malinkú chybyčku za tých 229 minút (resp. 251), dám mu 5€. Za takmer 4 hodiny som sa ani raz nepristihla žeby som sa nudila, a ešte by som si nejakú tú hodinku kľudne dala. Ja len môžem ďakovať pánovi režisérovi že tak urputne bojoval za svoj film a verím, že raz sa objaví aj pôvodná 6 hodinová verzia. ()
Další drsňácká story o vygumovaných spratcích, kteří měli být od malička mydlení jako nezralý žito. Možná by se pak nestali pro společnost rakovinou. Jasně, válčili s podobně nebezpečnými zmrdy. Jasně, jeden týpek z ústřední židovské partičky se ukázal být ještě větším hajzlem, než jsme čekali. Jasně, americká prosperita stojí na egoistické dravosti. Ale - co na tom? Je utahaný epos o bezcitných, nenažraných sociopatech poetický - hezký - chytrý - vtipý - poučný? Nopak, podobá se ranní posnídaňové stolici. Nemá smysl předstírat, že v lidském světě neexistují naturalistické výjevy - proč se na ně ale sakra dvě a půl hodiny samoúčelně koukat? ()
Filmařská perla, naprostá dokonalost. Chce to čas, trpělivost, ale stojí to za to. Z 10 mých top filmů hraje v 5 De Niro, to není náhoda. Škoda malé role pro Pesciho. Dílo Morriconeho netřeba komentovat. Number One z továrny S. Leoneho. ()
Hmm, tak uplně nevím, co si mám o tomhle filmu myslet. Zpracování je vskutku monumentální, ale jinak mě Tenkrát v Americe moc neoslovilo. Asi je to tím, že jsem nenašel jedinou postavu, které bych mohl fandit. Skvěle zahraný Noodles je mi stejně nesympatický jako všichni ostatní z jejich bandy a vůbec každý, kdo se během tři a půl hodiny objeví v záběru kamery :-) To co ve mě po zhlédnutí filmu zůstalo, je smutek nad tím, jak často bezúčelně trávíme roky svých životů. ()
Neuvěřitelně sterilní, klišovitý a nudný film, o logických chybách nemluvě. Zkažené čtyři hodiny života. Má jen jedno plus: donutí vás ve chvílích čiré nudy přemýšlet, proč se vlastně díváte na gangsterky a jestli si zločinci nezaslouží spíš opovržení a odpor než fascinaci. ()
Příjemně strávené (ne)dlouhé 4 hodiny. Hodně silný, strhující snímek, ideologicky dohnaný k dokonalosti.[90%] ()
This is the best of you! Top gangsterka která ve finále nakope prdel i velkému Godfatherovi. ()
Pohodlně se usaďte do starého koženého křesla, zažehněte elektronky v obří televizi Tesla a vstupte! Vstupte do Leonelandu :-) Atmosféra je bezvadná, to bez diskuse! Však z mého pohledu je přeci jenom 229 min. moc (a to jsem to dával na dvakrát). A protože všichni vesměs jen chválíte, přihodím pár svých poznatků trochu mimo mísu. Všimli jste si, že mladá Nudlička (kterak vyleze Bobík z lochu) vypadá jak Messi? Krev je barvy pomerančové asi jako u Vlčice Ilsy. Taky mě napadlo, že je náš Robert vykutálený feťák, a celé to byla jedna velká haluze (zaznělo to myslím i v "zajímavostech"). Když to všechno shrnu, po první domácí projekci to na víc jak 4 hvězdy nedá. ()
A to jsem si myslel, že jsem všechny filmy na mafiánský způsob viděl a naštěstí jsem se spletl a mohl jsem si užívat nepoznaného a plnými doušky hltat každou minutu tohoto poměrně dlouhého snímku. Zajímavosti: * James Woods a De Niro prišli s myšlenkou, že Woods by měl mít falešné, zářivě bílé zuby ke konci, aby se zdůraznilo bohatství postavy. Když to produkce zamítnula, zaplatil za ně De Niro ze svého * Bar, ve kterém přemýšlí pět mladíků, jestli si vzít dolar za svou práci je McSorley´s Alehouse blízko St. Mark´s Square. Byl otevřen v roce 1854 a jde o nejstarší, stále fungující, bar ve Spojených Státech. Budova, ze které pak mladíci vycházejí ale není ten samý bar * První sestřih filmu měl 10 hodin, Leone ho sestříhal na šest a chtěl film uvést ve dvou nebo třech dílech. S velkým odporem a donucením studia musel film sestříhat na čtyři hodiny. Verze filmu, která byla distribuována do kin, byla pak zkrácena o další hodinu a půl na 139 minut. * Při přípravě na roli Davida "Noodlese" Aaronsona Robert De Niro žádal o soukromou schůzku s věhlasným zločineckým bossem Meyerem Lanskym, na kterém byla tato postava založena. Jeho žádost byla ovšem odmítnuta * Mauzoleum, které navštíví Noodle, se natáčelo na Woodlawn Cemetery v Bronxu. Ve skutečnosti v něm ležel John Gates, zakladatel Texaco (ropná společnost) a muž, jemuž je připsáno rozšíření ostnatého drátu * Al Pacino a Jack Nicholson odmítli roli Noodlese * Sergio Leone řekl, že závěrečná scéna, kde Noodles užívá opia, může také naznačovat, že film byl pouze snem způsobeným právě opiem. Mnoho lidí, kteří vyzkoušeli opium tvrdí, že zažili živé představy osvětlující minulost a budoucnost. Vysvětlovalo by to použití hudby a to, že Deborah vlastně po tak dlouhém opětovném setkání nezestárla. Moje hodnocení: 90% ()
U tohoto filmu ocenuji snad jen výpravu.Scénař by nebyl špatný,ale ty prodlevy.Dívat se na někoho púl hodiny,jak vaří kafe mě fakt nebaví.scény,kde se nemluví a vlastně se nic neděje jsem nemylosrdně přetáčel.z téměř čtyřhodinového filmu bych udělal 90min a pak by se na to dalo koukat. ()
Poslední veledílo mistra je dalším nezaškatulkovatelným filmem, protože se vůbec neřídí konvencemi filmů s mafiánskou tematikou. Leone měl prostě námět přátelství v průběhu 20. století a propracoval ho do nejmenších detailů. Tady však narazil na nepřízeň filmových trendů ohledně délky filmu - kdyby pán Bůh dal, a pan Leone dostal 10 hodinový prostor, nejspíš by vznikl nejdetailnější filmový popis 20. století očima hlavních aktérů. Takto nám zbyly "pouhé" 4 hodiny místy dost ořezaného děje, kde nakonec nejvíc prostoru dostal popis Noodlesova dětství, který je úchvatný - nenajdete lepší vyobrazení počátku 20. let v New Yorku s takhle dokonalou atmosférou (název prostě sedí). Už jen to tvoří z Tenkrát v Americe kvalitní film. Ale velmi výživný je i popis Noodlesovy spletité životní cesty s mnoha časovými posuny zobrazující nejprve krásy gangsterského života a poté také věčný neklid mafiána v době, kdy už mafii odzvonilo. No ale film by nemohl existovat bez nosného pilíře - opět dokonale podmanivé hudby v podání legendárního Ennia Morriconeho. Na tento film nikdy nezapomenete... ()
Úžasně natočený, "mafiánský" Epos... ()
Podíval jsem se na to vyloženě z povinnosti, a ještě notně unaven. Bezprostřední dojem byl, že je to uspávačka. Ale po hodince mě to celkem nadchlo a neuspl jsem, naopak pozornost se zvedla. Nejsem si jist, zda jsem pochytil všechny vazby ve složitém příběhu (to zase někdy jindy), ale i tak je vidět, že je to výjimečný film a 5* si zaslouží. ()
Tempo je zúfalo pomalé a rozuzlenie tak jednoduché, že celá tá kopa drobných detailov, s ktorými nás režisér túžil zoznámiť, sa ukázala ako samoúčelná. Rovnako jednotlivé scény sú naťahované až hrôza. Napríklad žena nesie noviny: pekne natočené, ale úplne zbytočné. Podobne prehliadka vtákov v bare. Alebo chlapec s tortičkou na schodoch... Film (vzhľadom na nekonečnú stopáž) prakticky nemá dej. Je to skôr lyrický pohľad na život pouličných gangstrov. Lenže ich osud je mi úplne ukradnutý. Najzaujímavejšia postava je podľa mňa Deborah. Videná príliš dlhá verzia. ()
Tento film měl Sergio Leone v hlavě hodně dlouhou dobu a není divu, že vyzrál jako víno. Vznikla precizní filmová sága, gangsterka s bezchybně vypracovaným dějem. Obrazy se působivě prolínají mimo časovou posloupnost, čtyři hodiny jsou pro tento film tak akorát. Takových snímků opravdu moc není, pro mě určitě znamená něco unikátního. Navíc Robert De Niro a James Woods si zde možná zahráli své životní role. ()
Reklama