Režie:
Barry LevinsonScénář:
Chris ColumbusKamera:
Stephen GoldblattHudba:
Bruce BroughtonHrají:
Nicholas Rowe, Alan Cox, Sophie Ward, Anthony Higgins, Susan Fleetwood, Freddie Jones, Roger Ashton-Griffiths, Brian Oulton, Walter Sparrow, Nadim Sawalha (více)Obsahy(1)
„I když Sir Arthur Conan Doyle nepsal o mladistvých letech Sherlocka Holmese a jeho první setkání s doktorem Watsonem umístil až do doby jejich dospělosti, byly tyto láskyplné úvahy o tom, co se mohlo stát, natočeny na počest autora, jehož dílo dodnes nesmírně obdivujeme.“ Tato slova zazní v závěru filmu Pyramida hrůzy (1985), který nám představuje slavné Doyleovy literární postavy trochu neobvyklým způsobem. Zavádí nás do Londýna roku 1870, do doby, kdy slavný detektiv ještě navštěvoval kolej, kde se seznámil se svým spolužákem Watsonem, který byl ochoten obdivovat jeho mimořádné dedukční schopnosti. Oba mladíci se brzy ocitnou uprostřed záhadného případu, v jehož pozadí je fanatická sekta stoupenců egyptského boha Osirise, která své nepřátele odstraňuje zvláštním roztokem, vyvolávajícím děsivé halucinace... Snímek Pyramida hrůzy vznikl v produkci Amblin Entertainment, společnosti známého režiséra Stevena Spielberga, a patřil k velkým diváckým hitům 80. let. Jeho přímočarý příběh je prošpikován zvláštními efekty, jež vznikly v Lucasově trikové továrně Industrial Light & Magic. Najdeme mezi nimi i jeden z historicky prvních pokusů o počítačovou animaci v celovečerním filmu, a sice animovaného skleněného rytíře z kostelního okna, jehož autorem byl tehdy neznámý John Lasseter (pozdější zakladatel úspěchu studia animovaných filmů Pixar). Oba hlavní představitelé Nicholas Rowe a Alan Cox (syn známého herce Briana Coxe) se sice herectví věnují dodnes, ale podobného úspěchu už se nikdy nedočkali. Režisérem byl Barry Levinson (nar. 1942), který svého vrcholu dosáhl oscarovým titulem Rain Man (1988). (Česká televize)
(více)Recenze (211)
Ty bláho. To je Harry Potter - díl nula, kde ještě skoro nikdo neumí kouzlit. Atmosféra, prostředí, zápletka a dokonce i některé charaktery a jména jsou si tak podobná. Dost možná jedna z inspirací Rowlingové. Naposledy jsem film viděl jako malej a byl jsem unešen. Dneska mi to přišlo trošku dětinštější, než jakýkoli díl zmíněného HP, ale možná to bylo jen tím českým dabingem, který mi přišel u dětských herců dost špatný. Nejen hlasy, ale i ty řeči. Každopádně ta atmosféra je výborná. ()
S úctou a respektem k postavám A.C.Doylea, s hmatatelnou produkční přítomností S.Spielberga a jedním pro CGI efekty přelomovým trikem s rytířem vystupujícím z kostelní vitráže. Nejen dětem určené dobrodružství, kde londýnský spolek dobrovolných balzamovačů dává vzpomenout na Mola Ramovy srdeční záležitosti a představení: „Holmes. Sherlock Holmes.“ či potlačení emocí způsobené ztrátou milované osoby zase na počátek služby jistého agenta u Jejího Veličenstva. Levinsonův film s odstupem času docela vyčpěl a trochu jej sráží i doslovnost a nevýživné herecké výkony (od decentně vykrmeného Johna „Pottera“ Watsona až po Rowea, který spíše připomíná mladého Reinharda Heydricha). P.S. s nádechem spoileru: Když Mr.Holmes odhalí Watsonovu žravou krémových košíčků či najde schovanou trofej z turnaje v šermu, holedbá se svou vytříbenou dedukcí. Jenže když už se ví o vrahově egyptském původu, netrkne ho, že zasněžený Londýn neprospívá bronzovému opálení (či v tomto případě aplikaci levného samoopalovacího krému). Já vím, měl to ve scénáři.. ()
Popravdě řečeno, tenhle mladý Sherlock Holmes nemá s klasickým Sherlockem Holmesem, tak jak ho známe z knih Sira Arthura Conana Doylea, tedy se Sherlockem v nejlepších letech, téměř nic společného... A možná to tkví v tvůrcích - film produkoval Steven Spielberg, scénář napsal Chris Columbus, který o mnoho let později režíroval první dva z příběhů Harryho Pottera, jenž má také s mladým Sherlockem Holmesem společného více, než by se na první pohled mohlo zdát - mimo věku (a směřování ke stejnému cílovému divákovi) také atmosféru viktoriánské Anglie 19. století, přesahy do mysteriózna a fantasy, spíše dětské (respektive chlapecké) pojetí dobrodružného prožitku (různé ty létající stroje, atraktivní celoškolní hry, navíc svět pyramid a orientu a tajných bratrstev...), usazení do klasického anglického internátního ústavu nebo hlavní záporná postava a její napojení do struktury příběhu. Úsměvné (a Spielbergovsky typické) jsou drobné detaily ze Sherlockovské ikonografie a jejich postupné a zdánlivě nahodilé zjevování se v chronologii snímku (které je samozřejmě završené v závěru scénou, kdy Sherlock byl již ,,zrozen" seskupením všech jeho nezbytných propriet). Každopádně tenhle film velezkušeného amerického režiséra Barryho Levinsona ocení spíše mladší a dětský divák, pro dospělého je zápletka lehce odhadnutelná a celý příběh příliš průhledný... Podobné filmy: Harry Potter a Kámen mudrců, Harry Potter a tajemná komnata ()
Tohle byl asi třetí film, který jsem v životě viděl jako dítě ve starém, rozvrzaném socialistickém kině. Ale po víc než dvaceti letech se dychtivě očekávaná repríza, s vyjímkou stále zajímavých mechanických efektů, tolik nenaplnila. Filmu sedí anglické prostředí, tajemné rituály a halucinace, ale postavy jsou spíš pošetilé dvourozměrné figurky, je tam znát dohled Spielberga a jeho nepochopení cizích kultur a snaha cokoliv popcornizovat. Sherlock Holmes byl asexuál, co mu přišla zajímavější kriminální věda? Proboha, aby někoho neodpudilo, že je asi bezcitný nebo gay, tak z něj v mládí uděláme randícího romantika (co na tom, že líbačky a chození v dětském filmu působí jak pěst na oko). Mladý Dr. Watson? Posera a blb, kterého fotr poslal na medicínu, ale potřebujeme ňoumu, který bude neschopností zdůrazňovat, jak je Sherlock vedle brilantní; na konec z něho uděláme postavu, co je schopna nějaké akce, abychom vysvětlil, proč se nakonec napakoval k Sherlockovi do bejváku. :) Film je slepenec věcí a scén, které jsme v osmdesátkách už viděli (zpravidla ve filmech pod producentskou nebo režisérskou taktovkou Spielberga), ostatně působivé egyptské rituály připomenou Indiana Jonese a chrám zkázy. Záporák a samotný detektivní případ mě ale bavil. ()
Ještě než se v titulcích objeví jméno producenta Stevena Spielberga, je navozena napínavá atmosféra, kterou v první části občas uvolní vtípky ze školního prostředí. Výborná práce s kamerou navozuje pravou atmosféru Anglie 19. století. Parádní jsou efekty při halucinacích. Důmyslná zápletka je výborně podaná. ()
Galerie (45)
Photo © Paramount Pictures
![Mladý Sherlock Holmes - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/166/035/166035444_3ae021.jpg)
Zajímavosti (9)
- Pes ve filmu, Uncus, není pojmenován podle postavy z Posledního mohykána (1992) Uncase, ale podle části mozku spojené se záchvaty. Záchvaty, které se vyvíjejí z očních vjemů a často předcházejí halucinace, které jsou hlavním důvodem smrti v tomto filmu. (Bertramm)
- Film byl údajně velkou inspirací J. K. Rowling při psaní knih o Harrym Potterovi (Tom_Lachtan)
- Na konci závěrečných titulků je scéna, kde se profesor Rathe podepisuje novým jménem Moriarty, což je úhlavní Holmesův nepřítel. (StevenW.)
Reklama