Režie:
Josef MachKamera:
Jan StallichHudba:
Jiří SrnkaHrají:
Josef Bek, Eva Klepáčová, Alena Vránová, František Smolík, Jaroslav Vojta, Bohuš Záhorský, Stanislav Neumann, František Filipovský, Josef Vinklář (více)Obsahy(1)
Princezna Dyšperanda a její služka Káča by se moc rády vdávaly, nemají ale za koho. Když se objeví jakýsi myslivecký mládenec a nabídne, že jim sežene ženichy za pouhý podpis vlastní krví, děvčata příliš neváhají. Jenomže ten vykutálený panáček byl ďábel a ony se mají smažit v pekle! Naštěstí je tu ještě vysloužilý voják Martin Kabát, který se nebojí ani čerta a nehodlá mu ty dvě nevinné duše nechat grátis... Nestárnoucí pohádku natočil v roce 1956 Josef Mach podle divadelní hry Jana Drdy, který s režisérem spolupracoval na scénáři filmu. Kostýmy i stylizované ateliérové dekorace nesou pečeť nezaměnitelného rukopisu svého autora – malíře a ilustrátora Josefa Lady. (TV Prima)
(více)Recenze (442)
Vzdy se doslova nutim k tomu, abych se dodival do konce. I dnes jsem regulerne usnul. Musim tedy suse konstatovat, ze me Hratky s certem nudi. Ocenuji ale plejadu skvelych hercu a Ladovy kulisy. ()
Pro mě neodmyslitelné česká pohádková klasika, kterou vidím každé Vánoce a zatím mi to nijak nevadí. Jiných pohádek jsem naprosto přesycen, ale na Hrátky s čertem se mohu podívat stále. Radši mám sice S čerty nejsou žerty, ale každá trochu čertovská pohádka se hodí. A tohle je klasika nad klasiky už z toku 1956. ()
Na to, jak legendární tahle pohádka je, to zas tak úžasné není. Jo, je to moc pěkně udělané a zahrané, ale přišlo mi to přece jenom o dost delší, než na co scénář stačil. Možná je to tím, že je dnes rychlejší doba, ale podle mě by to chtělo o nějakých dvacet minut zkrátit. 75% ()
Hrátky s čertem patří mezi nejosobitější české/československé filmové pohádkové příběhy. Již kulisy podle Josefa Lady dávají výtvoru její nezaměnitelnou a originální tvář. Herecké výkony jsou nezapomenutelné a s rozkoší se oči těší z postav s nesmrtelnou duší, které zanechali jejich představitelé na vrcholu tvůrčích sil. Práce je bavila, což je ku prospěchu konečného výsledku. A spravedlnost a čistá duše slaví své vítězství. Hlavní postavou je bezstarostný a dobrosrdečný vysloužilý dragoun Martin Kabát (dobrý Josef Bek) bez bázně a hany. Je prostý, laskavý, ochotný a obětavý. A je to on, kdo každému pomůže na správnou cestu. Hlavní ženskou postavou je princeznina služka Káča (energická Eva Klepáčová) s neutuchající posedlostí po vdavkách a pracovitém ženichovi. A když se Káča přiblíží ke starému vypelichanému čertu, děj dostává rychlý spád. První chybující tváří je mordýř a loupežník Sarka Farka (velmi dobrý Jaroslav Vojta) se zoufalým vitím odpuštění a spasení hříšné duše v noční košili po nebožce. Druhou chybující tváří je arogantní poustevník Školastykus (skvělý František Smolík) se samolibou nafoukaností přehlíží druhé ve skálopevné víře o vlastním nanebevzetí. Třetí chybující tváří je rozmazlená princezna Dišperanda (dobrá Alena Vránová) s umanutostí pokušení po mužském objetí. Peklo má několik odlišných podob. Jednou je mladý a čiperný čert Lucius (velmi zajímavý Josef Vinklář) se zápalem, nadšením a nezastavitelnou vyřídilkou za splnění životního poslání. Druhou jsou staří a zapomenutí čerti Karborund (zajímavý František Filipovský) a Omnimor (roztomilý Stanislav Neumann) s vášní pro mariáš a s lenošivou povahou. Třetí je vzdělaný a povznesený pekelný kníže dr. Solfernus (vynikající Vladimír Ráž) s urozenou elegancí a vynalézavým plněním plánu. Čtvrtou je samotný pán pekla Belzebub (jedinečný Ladislav Pešek) s hamižnou nenasytností a věrným pobočníkem Belialem (příjemný Rudolf Deyl ml.). Spravedlnost je zastoupena andělem a Božím poslem Theofilem (velmi dobrý Antonín Šůra) s neochvějnou vírou v lidskou dobrotu. Do výčtu postav chybí již jen starostlivý král (sympatický Bohuš Záhorský), Je jedinečným zážitkem pozorovat neopakovatelný koncert hereckých hvězd. Obrazy výrazně utkví v paměti a přináší nebývalé potěšení pro své originální kulisy a hru se stíny. Baví, pohrává si, sarkasticky se zazubí, velkopansky se vzteká. Nakonec pohladí, obejme, rozesměje a doplní potřebnou zásobu energie. ()
Tak jsem si minulý týden (1.5.2010) říkala, že máme první máj, tak dáváme Šíleně smutnou princeznu a taky Princeznu se zlatou hvězdou, Dovolenou s Andělem a na ČT1 Fuňése. Nedávno, tuším o Velikonocích, byla Pyšná princezna. Povídám tátovi: Už chybí jenom Hrátky s čertem a Tři oříšky pro Popelku a máme Vánoce....A tu máš čerte kropáč, Hrátky už jsou tu! Ale s postupujícím věkem jsem jim přišla na chuť a na Neumannovo kouzelné la la lááááááá la la láááááááá se podívám moc ráda.----Aktualizace 2010/2011: opět na Vánoce a Velikonoce. Tentokrát se mi už teda dívat nechtělo! ()
Sarka Farka loupežník je nezapomenutelnej, stejně jako Martin Kabát, kterej si dá klidně partičku toho pekelnýho mariáše. Dřív se mi na tom nelíbila ta papírová výzdoba, ale postupem času musim, že je v pohodě. Navíc je to jedna z oblíbených pohádek našich, takže ()
Děti politika nezajímá a neřeší, jestli jsou některé výroky dvojsmyslné, nebo agitační. Proto se už dnes sluší hodnotit tento filmový skvost bez dobového kontextu. A z tohoto pohledu, jde o jednu z nejpovedenějších čertovských pohádek. ()
Tohle mi nikdy k srdci nepřirostlo a při několikrát opakovanému: "No ty Ladovy kulisy jsou tak krásné", jsem si k tomu vybudovala skoro až odpor. ()
Příjemná pohádka s povedenými kulisami J. Lady, bandou povalečských čertů a Šíleným broukožravým náboženským fanatikem. ()
Chápu, že Hrátky s čertem patří mezi jakousi "Českou klasiku", ale já osobně pohádku jako malý přímo nenáviděl. Jediný člen rodiny, který na ní vždy ujížděl byla babička. :-) ()
Nechápu, jak někdo může tuto pohádku strkat do jednoho pytle s komunistickou propagandou, to už opravdu zavání zaujatostí a přizdisráčstvím. Doba v níž se točilo byla jiná než dnes, ale jak je vidět, řada lidí zde na databázi tomu náramně rozumí a vyzná se v ohnutých zádech umělců té doby, jež určitě nedělali nic jiného, než že lezli komunistům do zadku. Opravdu nemám pocit, že by tato pohádka poklonkovala socialismu. Pohádka má být jednoduchá, postavy čitelné a dobro a zlo dobře rozlišitelné. A když to náhodou dobře dopadne, už mnozí uživatelévkládají hercům do rukou mávátka a pana krále staví na tribunu hodnotícího výsledky pětiletky. Posedlost hledáním zrůdností komunismu v každém starém filmu postihla mnoho zdejších uživatelů a já říkám: Proberte se a začněte se dívat na TEN film a ne na to, kdo to točil, kým byl a kým nebyl! Je to skvělá a krásná pohádka plná moudrosti a chuti do života. 100% ()
Pohádka v příjemných kulisách s hlubší myšlenkou a taky velmi zábavná. S tatíkem se u toho vždycky řežeme smíchy. Miluju ten pekelný mariáš! 4 hvězdy. ()
Nikdy bych nevěřila, že se na to budu znovu dívat a přesto je to stále dokola rok co rok (někdy i častěji), když pohádku dávají v televizi o vánočních svátcích ap. .. Rok výroby se na pohádce samozřejmě projevil, ale některé scénky jsou lepší kvality, hlavně co se týče mariáše ()
Správná, zábavná a ač kýčovitá, líbivá pohádka. Martin Kabát si ví vždy rady, ať už s čerty, třemi přáními nebo otravnou ženskou. A nechybí ani morální ponaučení. Balzám pro bolavou duši tato pohádka. ()
Jak to tak čtu, tak vidím, že hodně lidí tuhle pohádku nemá rádo kvůli nějakému tomu budování socialismu a podobně. Malým dětem se pohádka líbí o něco méně z důvodu, že ty kulisy přeci jen působí uměle. Když jsem se však dívám trochu s odstupem času, už starší (ale stále dítě), tak vidím skvělou pohádku. Čerty, které bych hned bral za kámoše, protože jsou naprosto báječní. Martina Kabáta stále nějak nemusím, radši mám Vinkláře jako Luciuse. Je to jedna z nejlepších pohádek vůbec a to mi nikdo nevezme. ()
Toto je má nejoblíbenější televizní pohádka a proto jsem ji ohodnotil pěti *. Samozřejmě že má plno nedostaků, jako malované kulisy nebo malinko budovatelského nádechu (vzhldedem k tomu, v jaké době byla natočena, je to pochopitelné), ale přeci jen si mě získala svými (někdy vtipnými) hláškami a scénkami. A samozřejmě mě nejvíce zaujal Josef Bek coby nebojácný Martin Kabát. ()
Pro mě absolutní dobová komunistická sračka. Protivná hnusná Káča mluví za vše!!! ()
"Von je každej vod Líbáně, každej z Drážďan, ale žádnej vod Berouna." Dnešní třicátnická komedie, ale především nadčasově geniální protitotalitní (původně poválečná) perla Jana Drdy, který v době zfilmování už ovšem sám patřil mezi pekelníky stranicko-spisovatelské obce ( stalinské "Lože vyvrhelovo - poslední vynález našich specialistů" s následnou pracovní nápravou přesně podle gusta - "Máte tam nějakej silnej tabák !" ). Přitom pohádkově ladovsky naivní provedení nedoceněného Jos.Macha se skvostnými rolemi Beka, Vojty, Smolíka, Klepáčové, Ráže, Neumanna, Peška a především mladičkého obchodního zástupce Vinkláře. "Takový dvacetiletý tělo je horší než mlíko na rozpálený plotně." A přídavkem trochu cudně sorelovské nahoty. Tohle je jiná než počítačovej pasiáns ()
Parádní pohádka. ()
Alena Vránová vzpomínala že při natáčení došlo k několika otravám v souvislosti s tím že kulisy byly namalovány anilinovými barvami. ()
Reklama