Režie:
Bruce BeresfordKamera:
Donald McAlpineHrají:
Edward Woodward, Jack Thompson, Bryan Brown, Vincent Ball, Rod Mullinar, Frank Wilson, Chris Haywood, John Waters, Lewis Fitz-Gerald, Terence Donovan (více)Obsahy(1)
Příběh na motivy skutečných událostí se odehrává v JAR v letech 1899-1902. 3 australští poručíci jsou postaveni před soud za popravu vězňů. Je to jen zástěrka, která má odvrátit pozornost od válečných zločinů napáchaných jejich nadřízenými... Jeden z nejuznávanějších australských filmů Krotitel Morant vypráví silný příběh o zradě a nespravedlnosti v době války. Henry "Krotitel" Morant (Edward Woodward) je Angličan žijící v Austrálii na sklonku 19. století. Když v roce 1899 vypukne válka mezi Británií a Búry (potomky holandských kolonistů), Morant a řada Australanů se dobrovolně hlásí do služby a připojí se k nepravidelným jednotkám britské armády. Morant, který vykonává rozkazy svých velitelů, dohlíží na popravu několika búrských zajatců. Ukáže se, že jedním z nich byl Němec. V zájmu zachování míru s Německem přistoupí Británie na to, že budou Morant a další dva vojáci postaveni před vojenský soud. (Cinemax)
(více)Recenze (17)
Padouch nebo hrdina? Stokrát omílaná otázka a stále stojí za to si jí položit znovu. A to konkrétně v tomto případě. Sledujeme soud, kde jsou tři důstojníci souzeni za válečné zločiny. To, že není film není chronologicky, ale vrací se vždy k jednotlivým situacím, podle toho kam soud dospěje budiž mu dáno jako velké plus. Búrská válka byla v mnohých směrech něčím novým. Byl zde veden nový typ boje. A proti tomuto typu boje byla samozřejmě hledaná nová taktika. Film nabízí hledání linie, kde je linie nové strategie. Druhá búrská válka byla to jedna z předzvěstí toho, co přijde. Je jen škoda, že není natočeno více takových filmů. ()
Skvělé komentáře Ivoshek a (přes nízké hodnocení filmu) Maq. Historicky je prokázáno, že Morant a jeho druhové skutečně povraždili, popřípadě nechali povraždit jak civilisty, tak zajaté búrské partyzány. Je zajímavé, že před soudem stanuli tři australští poručíci, ale už ne jejich anglický velitel. A už vůbec ne jejich nejvyšší nadřízení. V Británii mnohokrát vyznamenaný generál Frederick Roberts nejen že nařídil vypalování búrských farem a nahnání civlistů - žen , dětí i starých osob do koncentračních táborů, ale byl i autorem "nápadu" s využitím těchto civilistů jak živých štítů při ochraně britských vlaků i povozů. Tento člověk a řada dalších generálů i britských politiků měla stanout před soudem. Kdyby nebylo brutální a ničím neospraveditelné agrese Britů vůči dvěma afrikánským státům (vznikly odchodem Búrů po první britské agresi - první búrská válka) za účelem zmocnit se nalezišť zlata a diamantů, nikdy by Morant a spol. své zločiny nespáchali. A ještě je zde jedna dost zásadní věc. Pro Brity byli Australané potomci trestanců a tedy něco mnohem méněcenějšího (přes shodnou barvu pleti) než Brirtové z ostrovů, ale i třeba Kanaďané. Prostě póvl, jehož příslušníci se hodili pro demonstrativní potrestání zločinů, které páchali i druzí a v daleko větším měřítku. Nakonec, během druhé búrské války teprve došlo k sjednocení všech kolonií v Austrálii a vzniku federálního státu - a uznaného dominia. A tento stát si vymohl, že australští vojáci nesmí být postaveni před britské vojenské soudy. Bohužel, přes nesporné kvality australských vojáků byli Brity ještě několikrát bez ostychu použiti do nesmyslných akcí, kde platili krví za neschopnost a nekompetentnost bitských generálů (Gallipoli, západní fronta, Singapur nebo i boje v severní Africe, Řecku a Itálii). Film nechápu jako obhajobu oněch tří nejnižších velitelů, ale jako navedení k poznání toho, co jsem popsal v několika předchozích větách. ()
Oscar 1 nominace: Scénář - A . . . . . . . Zlatá Palma - výběr . . . . . . . Soudní proces se 3 australskými důstojníky za zastřelení zajatců během Burské války (Burové=Afrikánci - pův. Holandští kolonisté ze 17. a 18 století (dříve než v sev.Americe!) v Jižní Africe). Snaha Britské vlády svést likvidační válečnou strategii (mimo jiné "vynález" koncentračních táborů) na selhání jednotlivců. ()
Vedľajší produkt vojny, ako v tomto filme nazvali vojenský súd je už väčšinou dopredu prehratou partiou. Tento film je však aj obžalobou britského impéria z radov jej vlastných - Austrálčanov. Krivda, v našich končinách prakticky neznáma, no v austrálskej kinematografii často riešená (viď. napr. Gallipoli od režiséra Weira). Kubrickové Paths of Glory zdieľa ten istý námet, no mne osobne strelil do srdca Bruce Beresford so svojím krotiteľom Morantom. 90% ()
Inu, co je vlastně spravedlnost, jak ji vnímat a uchopit, když jsou veškeré události mj. součástí nebo-li přímo následky válečné mašinérie a vyhrocených politických vztahů... Kdyby neměl tento film dle skutečného příběhu tak úderné tragické vyvrcholení, nejspíš by se jeho působivost tolik v závěru neznásobila – ač tvůrci předvedou své mistrovství už během zpracování jednotlivých scén i pečlivě vedeného vyprávění ve dvou neustálých se střídajících časových rovinách, v nichž je rozhodování vedoucích postav plně ovlivněno rozpoutaným válečným konflitkem, na bojišti v akci i u soudního řízení. Po celý čas jsem zároveň hltal úžasnou filmařinu, skvoucí se jednou v nápaditě promyšlených vizuálních kompozicích, jindy strhujícím dobrodružným pojetím bitevních akčních scén na koních, či také samotným zachycením dobové historické atmosféry. Z Edwarda Woodwarda v rozporuplné titulní postavě Moranta jde dokonalá hrdost se silně pozitivním vztahem k profesi i jistý emoční chlad ve vztahu k následkům svých činů, což dohromady o to snadněji umožňuje poctivě, pouze vynokávat rozkazy. Vynikajícím výkonem a též charismatickou osobností upoutá i většina dalších herců, osobitě pak Jack Thomspon jako vedoucí major. Celkově u mě zatím určitě jeden z TOP 3 australských filmů spolu s Cestou 1971 a Piknikem na Hanging Rock. [95%] ()
Galerie (18)
Zajímavosti (1)
- Napriek tomu, že sa celý dej filmu odohráva v JAR, tak celé jeho natáčanie prebiehalo na viacerých miestach v austrálskom štáte Južná Austrália. Filmovalo sa celkovo 6 týždňov. (MikaelSVK)
Reklama