Režie:
Duncan SkilesScénář:
Christopher FordKamera:
Luke McCoubreyHudba:
Matt VeligdanHrají:
Charlie Plummer, Dylan McDermott, Samantha Mathis, Madisen Beaty, Brenna Sherman, Brian Dorton, Sarah ClevelandObsahy(1)
Rodina Burnsideovcov žije pokojným životom a je ukážkou idylickej rodiny s kresťanskými hodnotami. Snažia sa angažovať vo svojej komunite všetkými možnými spôsobmi, ale všetko sa zmení vo chvíli, keď Tyler (Charlie Plummer) nájde stopy, ktoré vedú k vrahovi prezývanému Clovehitch Killer, ktorý v meste pred desiatimi rokmi zavraždil viacero nevinných obetí. Keby pomohol nájsť vraha, stal by sa miestnym hrdinom. Jediný problém je v tom, že všetky stopy naznačujú, že vrahom by mohol byť jeho otec Don (Dylan McDermott). Tyler sa spojí s miestnou čudáčkou Kassi (Madisen Beaty) a spolu sa vydávajú na cestu za vypátraním vrahovej identity. (Marceloo)
(více)Videa (1)
Recenze (43)
Summer of 84 optikou Davida Finchera. A tedy pomalu gradující hra na to, jestli je předměstský taťka sériový vrah, plná oscarově zahraných nejednoznačných postav, nečekaných (ale logických) zvratů, stupňujícího se napětí a zodiacovsky chladného násilí. Všechno zabrané pevně uchycenou kamerou, za bílého dne a v naprostém tichu ve stěžejních momentech. Ta režijní jistota je na debut skoro neuvěřitelná. Naprosto strhující. Tohle si zasloužilo jít do kin. ()
Ten, kdo dával filmu žánr, chtěl asi přilákat co nejvíce diváků, protože horor ani mysteriózní to není, tj. nečekejte nic nadpřirozeného. Jediné monstrum ve filmu je homo sapiens, funkční psychopat. Vidím tady spoustu zklamaných komentů od lidí, kteří čekali víc než psychologickou sondu do pokryteckého maloměsta, kde se panbíčkářstvím vymýtají všechny odlišnosti od dekora, včetně nejoblíbenější počítačové činnosti mladých chlapců. Body dávám za zápletku a styl vyprávění, ubírám za roztahanost a hlavního hrdinu (Tyler), kde vybrali ne moc sympatického herce. Na druhou stranu jeho postava byla naivní a zakřiknutá záměrně, ovlivněna výchovou pedantského otce. ()
Opět jeden z těch snímků, kde děti mají podezření, že v jejich okolí je sériový vrah a rozhodnou se jít po jeho stopách. Najdou stopy, které by měly dát příslušným orgánům, které nebyli schopny nic najít v průběhu uplynulých deseti letech. Mě tento obsah připomíná věrnou kopii minimálně dvou podobných snímků na stejné téma, kde je právě tou stejnou šablonou pátrání dětí, které jsou nadprůměrně inteligentní a jejich dedukční schopnosti by jim mohl závidět i sám velký Sherlock Holmes. Tento stejný koncept už jsme viděli ve snímcích Léto 84 a taktéž ve snímku Disturbia, ale i v mnoha dalších braků podobného typu. Vždycky vidíme, jak se jim něco nezdá, jak pak hledají důkazy a nebojácní bez pomoci policie se rozhodnou případ vyřešit sami. Ona ta americká mládež je nadprůměrně schopná řešit takovéhle situace, jelikož mají perfektní školní systém. Jsou téměř nejlepší na světě, co se vědomostí týče. To samozřejmě myslím ironicky, protože většina středoškoláků si třeba myslí, že město Praha leží někdě v Rusku a že je bývalým státem Sovětského svazu. Ale zatímco my si jako malí caparti hrajeme na pískovišti s bábovičkama, tak oni už se honí s flintama po lesích a loví zajíce a už od šestnácti řídí své nablejskané káry. Taktéž umí nechat sledovat telefon, aniž by si toho dotyčný všiml a další vychytávky nepočítaje. Já jako průměrný čtenář detektivek jen kroutím nevěřícně hlavou, jak má americká mládež zažité tyto policejní postupy, na které ani sama policie nepřišla. Tento film má v profilu napsáno horor a každý znalec hororu jen nejapně kroutí hlavou, co je na tom hororového, protože toto podle mě televizní zpracování ve kterém se podíváme do jedné místní komunity, kde každej druhej je nábožensky založenej a přitom nejsou schopni pochopit a odříkat desatero a neustále papouškují nacvičené modlitby, kterým ani nerozumějí. V komunitě, kde je každej druhej mladej trouba skautem a mladé dívky skákají jak splašené kobyly před každým zápasem a to jenom proto, aby se nažhavení fotříci posilněni alkoholem měli za čím honit. Tak to je asi jediné zábavné, ale i zároveň smutné na tomto snímku, protože to je realita amerického venkova a proto jsem rád, že bydlím v této krajině, kde se nemusím dívat na tolik deviantů jako ve všech obdivované louži za mořem. Silné zklamání z tohoto snímku, který jsem bral spíš jako sondu do životů průměrných američanů než jako horor o sériovém vrahovi. Proto dávám pouhých 50%. ()
Výhodou tohohle filmu je, že jeho dětský protagonista působí opravdu jako průměrný sedmnáctiletý kluk, na kterého padá celý svět - ve filmech se postavy jako on píšou většinou jako nerealisticky dospělé. Clovehitch je dost dospělý film na to, aby se nebál zobrazit svého hrdinu jako sotva odrostlé dítě. Chová se proto občas hloupě a naivně, ale naprosto smysluplně v kontextu své situace. Zpětně se mi líbí třeba že hned první důkaz. který se hrdinovi dostane do ruky, tedy fotka, kterou najde u otce v kůlně, je v podstatě konečný a usvědčující, ale jeho syn se chová, jako by měl jen vágní podezření a potřeboval dál vyšetřovat a pátrat. Setkal jsem se s výtkou, že to filmu bere napětí, že odkrytí karet mělo být pomalejší, ale to považuju za tlačená toho filmu do škatulky, jakou očividně sám nevolí. Není to o odhalování pravdy, ale o reakci na tu pravdu, o snaze přesvědčit sám sebe o opaku, o neschopnosti čelit realitě. To je na tom to zajímavé. Ten film se taky nebojí zajímavých zlomů - věcí, co vypadávají z dosavadní kontinuity a film nějak mění. Jednak vypravěčsky, když protagonista najednou zmizí z děje na poměrně dlouhou dobu, jednak žánrově, když se ke konci film přelévá do skoro detektivního dobrodružství, v němž musí děti zvítězit nad dospělým padouchem. Tyhle zlomy většinou vědou k odcizení publika, protože pokud publikum něco nemá rádo, tak když se v průběhu filmu stane něco, co silně mění status quo filmu. Pokud se to děje, musí se to dít jako gimmick, musí to být vykřikováno a divák musí chápat, že jde o záměr - tady to je o hodně subtilnější. Ale právě proto zajímavé. A ten konec je perfektní. ()
Horor to neni (coz nevadi) a pri konci to docela tape, i kdyz si nejsem jisty, jak moc by to slo udelat jinak. Takhle si to aspon relativne udrrzuje tempo. Docela povedeny napad, ale ve vysledku nic prevratneho scenaristicky alespon. Obcas povedene zaberry a kamera obecne, za zkousku to stoji, jen od toho clovek nesmi cekat prilis. ()
Galerie (11)
Zajímavosti (2)
- Dej vykazuje významné podobnosti so skutočnou zločinnou dráhou známeho sériového vraha Dennisa Radera, ktorý po takmer dve dekády (1974-1991) terorizoval USA pod prezývkou BTK (bind, torture, kill), pričom k jeho zatknutiu prišlo až v roku 2005. Rader bol váženým členom miestnej kresťanskej komunity, vedúcim skautského oddielu a žil zdanlivo normálnym rodinným životom. (IceQueen)
- Slavný autor hororů Stephen King označil snímek za „výborný malý film, jenž je neskutečně napínavý a není pro slabé povahy“. (Homerking)
Reklama