Režie:
Peter JacksonObsahy(2)
Uhrančivý snímek Petera Jacksona ukazuje filmový materiál z první světové války tak, jak jej ještě nikdo neviděl... Oscarový režisér Peter Jackson vybral archivní černobílé záběry každodenního života vojáků i civilistů a s pomocí moderních technologií je převedl do barev, které odpovídají dobové realitě. Ve svém unikátním projektu vybral archivní černobílé záběry staré více než 100 let a s pomocí moderních technologií znovu přivedl k životu ty, kteří mohou příběh války odvyprávět nejlépe – muže, kteří v ní bojovali. Po měsících strávených v archivech BBC a britského Imperial War Museum v Londýně vznikl film, v němž znovu a doslova v nových barvách ožívá každodenní realita v přední linii jednoho z největších světových konfliktů. Jaké postoje k němu zastávali jeho řadoví účastníci, co jedli, jak spali a jaký život vedli mimo válečné zákopy? Jackson sáhl do mlhy času, aby vrátil hlas těm, kteří byli navždy poznamenáni první světovou válkou. (Česká televize)
(více)Videa (3)
Recenze (137)
Technicky je to opravdu neuvěřitelný skok dopředu, a když naskočí barva, vyrazí to dech. Škoda, že se Jackson rozhodl použít obraz jen pro otrocké kopírování vyprávění a často tak musí využívat zpomalovačky a opakování záběrů. V případě samotné bitvy si pak musí vypomáhat dobovými kresbami. Když si pak člověk přečte, že takto zrekonstruovali přes sto hodin, zamrzí, že z nich dokument nenabídl více. A proto musím dát jen čtyři hvězdy, protože ač se Jacksonovi podařilo dokonale oživit zákopy tvářemi skutečných lidí, k protnutí vyprávění s obrazem nedochází tak často, jak by si divák přál. ()
Nechat se zmanipulovat společností a vládou a vydat se položit život za její mocenské zájmy, tak tomu nikdy nebudu říkat hrdinství, nýbrž blbost. Což si také mohli kluci ověřit v následné nemožnosti se plnohodnotně začlenit do společnosti po skončení války. V dokumentu zaznívají hlasy lidí, kteří přežili. Docela zajímavé by mohlo být, kdyby se tvůrci na to samé zeptali mrtvých, jestli s přeživšími sdíleli nadšení, i když se jim končetiny válely po bojišti a vydechli naposled. Ale to jen taková moje vsuvečka, kterou chci poukázat na to, že zúčastněné vojáky nevelebím a ani k nim necítím jediný náznak obdivu. Každopádně, psal se rok 1917 a mentalita i možnost informovanosti obyvatelstva byla tehdy úplně jiná, takže bych se možná taky stal obětí propagandy a s radostí přijal pozvánku na smrt za zájmy, na kterých ve výsledku vůbec nezáleží. Historická hodnota tohoto dokumentu je ovšem mimořádná a ze zpracování se mi tajil dech. Musela to být velká fuška, ale tohle se Jacksonovi opravdu velmi povedlo. Jackson pomocí zvuku a obrazu divákům naprosto fenomenálně přiblížil zejména těžký rutinní život v zákopech. Opravdu masakr. Všudepřítomné dělostřelectvo a nejistota, že se právě vy dožijete dalšího dne. První světová válka byla mnohem drsnější a nelítostnější než ta druhá. Dodnes je s podivem, že se z ní nikdo nepoučil. ()
Za They Shall Not Grow Old si zaslouží uznání především technické oddělení, které na filmu pracovalo. Dokázali z minima vytěžit maximum a i přesto, že je na spoustě záběrů znát, že proces „obarvování“ starých černobílých pásů filmu nebyl ani z daleka jednoduchým (někdy barevnost působí kýčovitě, především v obličejích vojáků), odvedli tvůrci natolik dobrou práci, že spolu s poutavým komentářem samotných účastníků války si divák konečně může představit alespoň trochu reálný obraz toho, jak to mezi roky 1914 až 1918 mohlo na bojových pláních a v zákopech vypadat. Peter Jackson tady působí spíš na takové pozici patrona (otce projektu chcete-li) a samozřejmě, že finální podobu dokumentu poskládal on a je to jeho vize, ale uznání si zaslouží především jeho tým kreativních svěřenců. Ti díky rekreaci nejen obrazových, ale i zvukových efektů, vytvářejí uvěřitelný obraz první světové války. Místy je znát, že použitelného materiálu není ani z daleka tolik, kolik by bylo potřeba a Jackson si musí pomáhat různými berličkami v podobě zoomování na dobové fotografie atd., to je ovšem pochopitelný nedostatek, přeci jen se jedná o stol let staré záběry a je vůbec zázrak, že se jich dochovalo tolik, aby z nich mohl být vytvořen přes hodinu a půl dlouhý film. Naštěstí nedostatky obrazové plně vyvažuje komentář samotných veteránů, kteří vyprávějí své historky a poznatky z války, které Jackson citlivě skládá do průběhu celé první světové války a vytváří z nich páteř filmu, která diváka provede od začátku až po konec válečného období. They Shall Not Grow Old sice není nijak převratným filmem, ale je o to víc důležitější, protože připomíná a především zlidšťuje jednu z nejsmutnějších kapitol lidské historie. Víc reálně už snad první světová válka vyobrazit nejde. ()
Peter Jackson se po natočení King Konga chtěl nadále věnovat primárně svému videohernímu studiu Wingnut Interactive, nicméně to dopadlo jinak a já si prakticky s každým jeho filmem od Konga říkám, jaká by to byla paráda, kdyby k jeho vstoupení na pole videoherního designu skutečně došlo. Jackson již pracuje s lidmi čistě jako objekty, nositeli identifikačních vlastností vycházející z jejich specifického prostředí. Pokud jsem u Hobbita obdivoval pozornost, jaké se dočkal každý dílek oděvu či interiéru a trpěl při každém pokusu u lidštější vykreslenější některých postav, u They Shall Never Grow Old jsem zvedal obočí nad snahou doplnit mlčící záběry dabovanými hlasy zúčastněných, domalovávání krve k tělům s citlivostí splatter komiksu či inklinací k úsečné epizodičnosti. Když se pak věnuje větší prostor scénce, kdy někdo spadl do latríny než vysvětlení třenic mezi Němci a Prušáky v nepřátelských liniích, nemůže se nikdo divit, že okázalá závěrečná antikatarze kdovíjak nefunguje, protože to celé působí jak, když vám někdo snaží odvyprávět svojí několikaměsíční cestu kolem světa, ale má na to jen dvě zastávky, než musí vyrazit z tramvaje. Posaďte toho člověka už někdo za počítač, ať se svým pověstným perfekcionismem vytváří NPC, zvuky a level design pro nějakou dobrou PC gamesu a nesnaží se nás zatěžovat bolestivou realitou. Což mi připomíná, že jsem dle propagace čekal, že technologie oživování starých záběrů je podstatně dál, než to z výsledku vypadá. Ruské technicolorové filmy vypadají mnohdy lépe a realističtěji než to co vidíme tady. ()
Petera Jacksona je snadné milovat- Byl to právě on kdo na plátna přivedl trilogii Pán Prstenů, která je dodnes jednou z nejlepších filmových trilogií v dějinách. Po Pánovi Prstenů navíc natočil svého vysněného Kinga Konga (který je také nezpochybnitelně peckou) a i když trilogie Hobita diváky spíše rozdělila, svoje klady rozhodně měla a potvrdila, že Jackson je geniální režisér s geniálně funkčními vizemi. Poté co má celého Hobita definitivně za sebou se Jackson vydal dost nečekaným směrem- rozhodl se zavzpomínat na svého dědečka Williama a natočil dokument z 1. světové války. Do toho zasadil archivní záběry, které ale pomocí technologií převedl do funkčních barev. Od autora Pána Prstenů nebo King Konga z roku 2005 se to asi dalo čekat i přesto, že i Jackson párkrát šlápl vedle, rozhodně se ale musí říct, že Nikdy nezestárnou je výbornou práci! Nikdy nezestárnou není takovým tím klasickým dokumentem- Jackson zde ani jednou nepoužil zahraný dramatický výjev ze vzpomínek ani nepřepíná mezi archivními záběry na zpovídající. Dává to smysl- 99% veteránů z 1. světové války to má totiž za sebou a tak se musel Jackson spolehnout na posmrtné zpovědnice. Zároveň také sesbíral většinu slavných záběrů z první světové války a a díky digitální retuši dost pravděpodobně servíruje nejvíc autentický zážitek z období 1. světové války! Nikdy nezestárnou sází na takové ty nahrané záběry, které byli nahrány buďto když se zrovna nebojovalo nebo na záběry, které byli natočeni když zrovna nešlo o život. Pochopitelně se nenatáčelo během bitvy, jelikož měli během bitvy všichni asi přece jen trochu jiné starosti než natáčet bitvu při které dost možná mohli umřít. Jak jsem již zmínil Jackson nepobere komparz a bitvu nepřehraje. Nenatočí akční válečnou sekvenci z ranku Zachraňte vojína Ryana nebo Dunkerku. Pokud někdo čeká tohle, Nikdy nezestárnou budou zklamáním obřích rozměrů. Tohle cílí na někoho jiného.... Nikdy nezestárnou pojednává především o ztracení chlapeckých iluzích během nástupu do armády. O jiných hrůzách války- velice špatná hygiena, psychický nátlak a především strachu, že se nemusí následujícího dne dožít. Nikdy nezestárnou klade důraz především na řadové vojáky, kterým bylo během nástupu do války 16-20 let. Během prvních 20 minut Jackson ukáže mladé chlapce, které narukovali bez váhání a i přes to, že reálně ani většině nebylo 18 let, chtějí bojovat za svou zem. Jackson Nikdy nezestárnou obohatil skvělým zvukem a především skvěle upravenými záběry, které působí jako by už fakt mohli být natočeni v současné době. Z 10 hodin Jackson vybral 99 minut, které nejlépe vykreslí jak to v 1. světové válce na pěchotě fungovalo. Jackson jako vždy ví co chtěl divákovi zdělit a daří se mu to i u tohoto dokumentu. Vzhledem k tomu, že je už 99% veteránů 1. světové války po smrti se jak jsem říkal sází na to, že jsou paměti nahrané dávno před smrtí. Z pochopitelných důvodů tak slyšíme zpovědí z nichž většina umřela minimálně 5 let nazpátek, jejich vzpomínky ale znějí skvěle. Jackson je navíc většinou vyplní ilustracemi nebo dobovými plakáty a funguje to skvěle. Nikdy nezestárnou je pravděpodobně nejlepším filmem který pojednává o 1. světové válce. Jeden z nejlepších dokumentů všech dob, který budou moc unavení učitele dějepisu pouštět na svých hodinách. A především nejsilněji vypovídající dílo o tom, že mladé generace si dříve byli schopni vytrpět hodně. Já sám jsem totiž reálně ve věku podobném hlavním vypravěčům filmů v době kdy nastoupili do války. A představa, že se aktuálně dám na frontu a budu se 24 hodin bát aby mi německá kulka neprosvištěla lebkou nezní zrovna lákavě. Upřímný respekt všem padlým a veteránům, byli to sakra velký jatka! () (méně) (více)
Galerie (37)
Photo © Trafalgar Releasing
![Nikdy nezestárnou - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/163/301/163301048_c39f45.jpg)
Zajímavosti (7)
- Režisér Peter Jackson neobdržal žiaden honorár a tento film venoval svojmu starému otcovi, ktorý bojoval na západnom fronte. (MikaelSVK)
- Pre potreby filmu bolo spracovaných a zozbieraných viac ako 600 hodín rôznych rozhovorov a výpovedí od viac než 200 veteránov. Z celkových 600 hodín tvorcovia vybrali 100 hodín a až po ich posúdení začal film vznikať. (MikaelSVK)
- Veľká časť záberov nebola nikdy predtým publikovaná, keďže sa už dlhé roky tieto historické zábery a snímky nachádzali v trezoroch londýnskeho Imperiálneho vojnového múzea. (MikaelSVK)
Reklama