Režie:
Vladimír MichálekKamera:
Martin DubaHrají:
Martin Dejdar, Jiří Lábus, Jaroslava Rytychová, Kateřina Kozáková-Bílková, Jiří Schmitzer, Oldřich Kaiser, Pavel Landovský, Libuše Tomanová (více)Obsahy(2)
Film režiséra Vladimíra Michálka je postmodernistickou vizí nedokončeného románu Franze Kafky "Nezvěstný". Do Ameriky počátku 20. století, země velkých vzletů i velkých pádů, přijíždí mladý Čech (M. Dejdar). Jeho strýc (J. Lábus) je nejbohatší muž Ameriky. Synovce přijme jako vlastního syna za podmínky absolutní podřízenosti. V tvrdých poměrech, tolik vzdálených idylické Evropě, mladý muž neobstojí. Je strýcem tvrdě a nečekaně zavržen. Amerika mu nastaví svoji druhou tvář – stává se z něj vyděděnec bez budoucnosti. Filmová vize mu však jistou naději poskytne. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (197)
Málokterý debut je tak osobitý, jako právě Michálkův. Spoustu odvahy chtělo i pustit se do Kafky a zavrhnout tak masovou popularitu snímku. Slabší hodnocení mě odrazovalo od shléduntí, protože mám filmy Vladimíra Michálka rád a nechtěl jsem, aby si to u mě "pokazil". Nyní můžu říci, že vizuální stránka, hudba i výběr herců kompletně rozehnaly moje pochybnosti a upevnily tak režisérovo postavení, mezi mými oblíbenci. ()
Kafka bol zamindrákovaný nudný čurák, ktorého "diela" nemali nikdy uzrieť svetlo sveta, no Amerika je božská. A je mi úplne jedno, do akej miery je verná predlohe. Príjemne civilný Dejdar je skvelý ako už neskôr asi nikdy a vedľajšie postavy na čele s tradične výborným Schmitzerom a gangsta dvojkou Landovský + Kaiser mu zdarilo podkuruje. A do toho ten legendárny motív od Lucie; len-len sa vydrať na povrch! A na záver odísť do západu slnka... Film, pri ktorom nepochybujem o neskoršom zdvihnutí hodnotenia na plný počet. A to sa mi do neho vôbec nechcelo. ()
Má to tu správnou kafkovskou atmosféru, což mimo jiné znamená, že se jedná o kousek pouze těžko stravitelný. Hlavní hrdina sebou nechává vláčet a nejzajímavější jsou potom vedlejší postavy, které jím manipulují. Proč ne, Kafkovi samotnému by se to asi líbilo. Tedy až na ten závěr - nepůsobí tam ten happy end jako pěst na oko? ()
On to ten podvyživený hebrejský němčour nedopsal, co? No, je to vidět. Kafku přenést do vizuálna, to je úkol nadlidský, patrně nemožný, ovšem o to více láká. Pěkně si tak pohrát s depresivnem a beznadějí, kámoši museli Michálkovi závidět. Není to pokakané, některé scény kafkovinou přinejmenším zavání. Hudba Lucie se k danému tématu tak evidentně nehodí, až relativně sedla a přinejmenším nic nekazí. Ozák asi není nejlepší variantou pro osudem smýkaného Rossmanna, ale co už. Nechci nikoho zrazovat, vidět by měl kdejaký pseudointoš, řadil bych do povinné výbavy kavárenských cintálků. ()
Musím přiznat, že Kafka mi nic neříká a ani nemám v plánu si ho doplňovat. Kdybych o vztahu filmu s Kafkovým románem nevěděl, řekl bych, že se jedná o snímek inspirovaný něčím orwellovským. Ponurá atmosféra je protkána celým filmem a neméně výrazně ji doplňují povedené kulisy kontinentu za Atlantikem. Snímek se mi ale netrefil do noty, přestože Michálkovy filmy mám docela rád. Nic naplat, sorry Dejdare. ()
Galerie (10)
Zajímavosti (10)
- Vladimír Michálek s Martinem Dubou se Kafkovou nedokončenou prózou Nezvěstný nechali inspirovat ke svému vlastnímu příběhu. (hippyman)
- V knize Jaroslava Sedláčka "Rozmarná léta českého filmu" je na natáčení ve skutečné Americe vzpomínáno takto: "'Říkal jsem si, že se ve všem uskromním, ale že v tom filmu musí být aspoň jeden záběr z Ameriky, aby se to celé rozsvítilo,' vypráví Vladimír Michálek. 'Ameriku už jsem trochu znal, takže jsem věděl, že když poletíme na západní pobřeží, pojedeme do Arizony a tam uhneme doleva, tak dorazíme do Utahu, do takových městeček a vesnic, kde chlapi opravují repliky starých aut, a že tam je i poušť a růžové hory, tak jsme letěli do Los Angeles, odbočili do hor, třetí den našli chlápka s autem a celé to natočili. Nestálo to víc než sto dolarů.' Jednu komplikaci to ale přece jen neslo. 'Já mám trauma letadlo jen vidět, netož do něj sednout, říká Martin Dejdar. (...) Kvůli závěrečeným záběrům ho přitom čekal let z Helsinek, kde v tu dobu byl na zájezdu s Ypsilonkou, do New Yorku a odtud do Los Angeles, kde už na něj čekal producent Bouček. 'Čtyřiadvacet hodin jsem letěl, jen co jsem přistál, odvedli mě na jídlo s tím, že hned jedeme do Utahu a ať se nezlobím, ale že hned ráno v sedm se točí. Přijeli jsme tam asi v pět, já si šel na tu chvíli lehnout. Probudím se, koukám na hodinky a bylo jedenáct. Říkám si: Ty bláho, něco se děje, tohle není jen tak. Rozhrnu záclony v motelu a venku ležel sníh. Začal jsem se štípat, jestli se mi to nezdá. Vylezu ven, tam stál Vláďa Michálek, kouřil a říkal: Ty vole, tohle tady ještě nikdo nikdy neviděl. Tady padá sníh, protože tady točíme Kafku.'" (NIRO)
- Výtvarné ztvárnění filmu malířem Jaroslavem Rónou bylo inspirováno Verneovkami Karla Zemana. (hippyman)
Reklama