Režie:
Vladimír MichálekKamera:
Martin DubaHrají:
Martin Dejdar, Jiří Lábus, Jaroslava Rytychová, Kateřina Kozáková-Bílková, Jiří Schmitzer, Oldřich Kaiser, Pavel Landovský, Libuše Tomanová (více)Obsahy(2)
Film režiséra Vladimíra Michálka je postmodernistickou vizí nedokončeného románu Franze Kafky "Nezvěstný". Do Ameriky počátku 20. století, země velkých vzletů i velkých pádů, přijíždí mladý Čech (M. Dejdar). Jeho strýc (J. Lábus) je nejbohatší muž Ameriky. Synovce přijme jako vlastního syna za podmínky absolutní podřízenosti. V tvrdých poměrech, tolik vzdálených idylické Evropě, mladý muž neobstojí. Je strýcem tvrdě a nečekaně zavržen. Amerika mu nastaví svoji druhou tvář – stává se z něj vyděděnec bez budoucnosti. Filmová vize mu však jistou naději poskytne. (Česká televize)
(více)Recenze (197)
Po druhom pozretí a po tom, čo som sa dôkladne oboznámil s literárnou predlohou, musím ísť s hviezdičkou nadol. Keď som film pozeral prvý raz a o Kafkovi som toho veľa nevedel, prišiel mi celom zaujímavý a nezvyčajný, čo aj nesporne je, avšak dnes mi celý film príde akýsi umelý. Odklonenie sa od výbornej literárnej predlohy nebol dobrý nápad, pretože tento alternatívny príbeh je vskutku chabý a scenáristicky odfláknutý (množstvo záberov na bezcielne potulujúceho sa Karla, či nepresvedčivá milostná zápletka s barmankou Terezou, ktorá v takejto podobe v Kafkovom románe vôbec nevystupuje). Herci sa snažia, avšak do kafkovského príbehu mi vôbec nepasujú, ťažké srdce mám obzvlášť na veľmi zle vybratú Bruneldu... Vyzdvihol by som hlavne vizuálnu stránku filmu, tá je dodnes pôsobivá, a taktiež treba oceniť snahu českých tvorcov pustiť sa do kafkovskej látky, aj keď vo výsledku sa to príliš nepodarilo. Myslím, že by z tohto filmu Franz Kafka nemal radosť... ()
Herecké výkony super. Atmosféra správně ponurá ale cítila jsem jakousi odtažitost, zkrátka mě to chvílemi úplně nevtáhlo. A kde je tečka ?? ()
Opravdu srandovně blbé dialogy, hodně detailů na obličeje postav (příliš) a nelogicky podaný děj. Ani ta návaznost obrazů není nic moc. Nejlepší je na téhle Americe titulková písnička od Lucie. ()
Bad movie, very bad Martin Dejdar, bad music. Trapné napodobování Karla Zemana- americké město. Co se na tomto snímku dá pochválit ? ()
Projekt. Správně, to je to slovo. Profesně odvedeno. Ale bylo mi to cizí jako, no jako Amerika. ()
Depka a zase depka - a k tomu ještě basedické oči Jiřího Lábuse. Ten Kafka musel mít ale velkej problém... ()
Zajímavé animace, osobitá, temná atmosféra, skvělé herecké výkony hlavních představitelů, ale jako příběh průměrné. ()
Nedoceněný film. Tohle dílo prostě můžu a dlouhodobě se k němu vracím. Jedním důvodem je pro mne i aktuálnost tématu ciziny, ale určitě to není důvod přavažující. Závěrečnou scénu odjezdu auta do pouště a píseň od Lucie mám v hlavě už přes 15 let ... ()
Příběhově Amerika rozhodně nepatří k nějaké špičce, ale "kafkovská" atmosféra je vystižena skoro dokonale a k tomu navíc ta hudba..... ()
Tři - čili víc než dvě, jak jsem původně chtěl, dávám za nadprůměrnou obrazovou a zvukovou stránku, která je vtahující a tak nějak mě u filmu udržela až do konce. A taky ta krásná smyslná kočka co si s vyjeveným synovcem pohrávala jako s myší. Kam se ta ženská jen poděla, koukalo se na ní hezky:)Režiséři, najděte ji! ()
Dobře, když bych měl vzít v potaz depresivní atmosféru, tak proč ne. Zprvu bych to bral jako další pokus o trochu jednodušší umělecké dílo s pár nedostatky. Přesto bych se bez problémů dokázal přenést. Ale co ten konec? Snaha člověku zvýšit náladu menším happyendem a songem od Lucie? Ani náhodou, to už tu být dle mého nemuselo. Myslím si, že je to trochu rozporuplný snímek. Koneckonců jsem ale rád, že jsem se na tento film české tvorby podíval. Alespoň jsem mohl zavzpomínat na období maturity, kdy jsem se jako student snažil představit například směry typu existencialismu tak, jak už to bylo zobrazeno v tomto díle. ()
Skvělé herecké obsazení se slabším příběhem. Na mě byl tento film trochu moc „ukecaný“. Po výtvarné stránce je tento film bezpochyby v české kinematografii (možná i světové) jedinečný a skvělý. Po filmu jsem vyšel ze sálu a přišel jsem si úplně bez energie. ()
Asi nie je velkou vyhrou pre rezisera, ked zaverecna pesnicka ma vyssiu kulturnu hodnotu ako cely film. Aspon takto to vidim ja ()
Trapná a upocená adaptace Kafkova „nejrealističtějšího“ románu. Na milost beru díky originálnímu vizuálu pouze prvních 15 minut. ()
Slibný začátek s dobrou atmosférou, který se však postupně transformuje do rozplizlého nic. ()
Odhodlat se ke zfilmování čehokoliv od Kafky je dosti bláznivý. Ponurá a beznadějná atmosféra je však protkaná až působivě celým filmem. Herci hrají své role dobře. Problémem je, že scénář mi přijde prostě na nic. Film je podivně zmatený. Ne tím způsobem, že ho nechápete. Spíš je jako sen. Je rozházený. I když Dejdar hraje fakt skvěle, tak přímo postava Karla je mi prostě nesympatické. Je to neuvěřitelný posránek, který si neumí moc poradit. Vadilo mi, že film nemá nějaký výrazný děj. Jednoduše se zabývá utrpením hlavního hrdiny. A když je celý film postaven na hlavní postavě a nedokážete se s ní sžít, tak je prostě průser. Přesto film má atmosféru a rozhodně chápu, proč se lidem líbí. Jen pravděpodobně není mířen na můj vkus. Hudba je však perfektní. Jo, sem čech a tenhle film se mi nelíbí. BODNI SE! ()
Ta surrealistická a groteskně satirická atmosféra mě zaujala,výbornej film,nejděsivější role měli Kaiser a Lábus ()
Zvláštní film, ale docela se mi líbil. Děj mi přišel trochu nesmyslný, ale možná kdybych se na film podíval víckrát, tak bych pochopil lépe. Herecké výkony byly moc dobré s výjimkou Tomáše Vorla, on podle mě prostě hrát neumí. Prezentace byla dobrá, ale i ta měla své zvláštnosti, místo tradičního greenscreenu byly ve filmu použity kresby či malůvky, chápu, že v roce 1994 asi na nic veětího nebyly peníze, i tak se mi ale tyto aspekty prezentace nelíbily. Hudba byla dobrá, ale písnička, kterou pustili na konci, je tónově tak odlišná, že bych jí tam radši neměl. 6/10 ()
Nejsem si jistý, zda někdy porozumím Franzi Kafkovi a Sigmundu Freudovi. Zatímco tomu druhému se dá úspěšně vyhnout, Kafka je slavný český spisovatel a zkouším tak nalézat k němu cestu pomocí filmů. Amerika je hlavně o ztrátě ideálů v demokratický svět za velkou louží. Je symbolické natočit tento snímek v letech 90. krátce po revoluci. Jelikož růžové brýle vůči této zemi asi rychle opadly. Každý systém má svá negativa, kapitalismus nevyjímaje. To poznává i hlavní hrdina. Chcete-li uspět v podnikání a být lepší než všichni ostatní, musíte mít tvrdou povahu, s nikým a ničím se nemazlit, před nikým neustupovat a hlavně povýšit byznys nad osobní zájmy. Přesně takový je jeho strýc. Nemá rodinu, za to je nejbohatší. Nemá volný čas, tato daň je ale zaplacená úspěchem v obchodu. Jenže to není pro každého. Z tohoto filmu určitě vyniká nejvíc výtvarná stylizace ve stylu Zemana, která sice jako představa Amerika vypadá trochu podivně, spíše jako nějaká utopistická představa zámořské země, ovšem není to tak strašné. Pak samozřejmě herecké výkony, především Jiří Lábus se blýskl. Vždyť o rok dřív ještě zahrál Rumburaka, exceloval v Ruské ruletě a vůbec byl spíše považován za komediálního herce. A pak velmi oceňuji masky. Právě na jmenovaném jde nejvíc vidět odborná perfektně provedená práce. ()
Kdo pochopí Kafku, je nemocný člověk. Dobré herecké výkony celé Ypsilonky, ale film ke každodennímu šálku kávy to není. ()
Reklama