Režie:
Vincente MinnelliScénář:
Alan Jay LernerKamera:
Alfred GilksHrají:
Gene Kelly, Leslie Caron, Georges Guétary, Nina Foch, Martha Bamattre, Mary Menzies, Oscar Levant, John Eldredge, Dick Wessel, Jack Chefe, Anna Q. Nilsson (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Nápad spojit hudbu George Gershwina s nějakým příběhem a natočit ho jako muzikál se údajně zrodil v hlavě producenta Arthura Freeda a byl nadšeně podporován skladatelovým bratrem Irou Gershwinem. Divadelní autor a textař Alan Jay Lerner napsal příběh amerického vojáka, který po válce zůstane v Paříži, aby studoval malířství, a zamiluje se do francouzské dívky Lise. Všichni se shodli na tom, že hlavní roli Jerryho Mulligana nemůže vytvořit nikdo jiný než Gene Kelly. Pro úlohu Lise byla vybrána Cyd Charisseová, která však během přípravných prací zjistila, že je těhotná. Přes nedůvěru vedení MGM Kelly prosadil jako svoji partnerku tehdy devatenáctiletou Leslie Caronovou, již viděl tančit v jednom divadle na Champs Elysées. Výraznou roli jeho přítele, pianisty Adama Cooka, vytvořil herec a hudebník Oscar Levant, známý jako vynikající interpret Gershwinových skladeb, a postavou Henriho Baurela ve filmu debutoval francouzský revuální zpěvák Georges Guetary. Paříž sice hraje ve snímku mimořádnou úlohu, ale kromě několika celkových záběrů celý film vznikl ve studiích MGM... Vrcholem snímku se stala závěrečná sedmnáctiminutová baletní sekvence, která ve zkratce rekapitulovala příběh umělce, který v Paříži nalézá, ztrácí a znovu nalézá svoji lásku. Výtvarník Preston Ames, který ve francouzské metropoli studoval, navrhl dekorace, měnící se podle stylů malířů, jež ovlivňují Jerryho tvorbu (Dufy, Rousseau, van Gogh, Toulouse-Lautrec, Utrillo, Manet). Gene Kelly svoji choreografii v této scéně podřídil výtvarnému pojetí. Vytvořil směsici různých stylů, od klasického přes moderní balet až ke stepu; sám to nazýval "syntézou starých forem a nových rytmů". Tak dlouhá taneční scéna nebyla nikdy předtím (ani potom) ve filmu použita a její prosazení nebylo jednoduché. Vedení MGM přesvědčilo až promítnutí úspěšného anglického tanečního snímku Červené střevíčky (1948), takže schválilo dodatečných půl milionu dolarů na její natočení (zbytek filmu už byl hotov). (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (65)
Tak tohle bylo falešný jak pětník. Od romance, která začala úlisně a pokračovala nudně a bez špetky šmrncu, přes kýčovitá a v polovině případů nijak zábavná muzikálová čísla (textově stojí za prd všechna, vizuálně to v 50 % případů baví a v té druhé padesátce ubíjí rozkřepčenou nudou) až po nezáživný příběh, který toho nechává až moc rozmotaného. Navíc v Evženu Kellym je cosi odpudivého, něco slizkého, co probublává pod povrchem a jen občas se jako hladová kosatka vynoří nad hladinu. Lehce to z něho čpělo v jeho největším hitu Zpívání v dešti (které mimochodem žeru), tady jsem se toho dojmu ale nemohl zbavit. Což je mimochodem divné, protože to byl podle všeho sympaťák od kosti. Aspoň že tuhle skopičinu zachraňovaly dámy, rozkošná Leslie Caronová a holandská puma Nina Fochová. /// Plný souhlas se StarsFan. ()
Dokážu porozumět úloze, kterou ty nejskvělejší muzikály (mezi které Američan v Paříži rozhodně patří, to asi nelze zpochybnit) sehrály v období klasického Hollywoodu - tím, jak hýří barvami a pulzují energii (taneční kreace), testují technologické možnosti záznamu a přenosu, nutí své tvůrce přemýšlet o kompozici, o inscenování (pohybu a figur v) prostoru -, ale ani toto mi nedopomáhá k tomu, abych většinově tyto snímky nevnímal jinak než jako svého druhu historické artefakty, jako něco, čeho si je třeba vážit, ale co už má svůj čas za sebou, jinými slovy si mě nepodmaňují, až na výjimky jim nepodléhám. Genea Kellyho (a jeho umění) si minimálně pro Zpívání v dešti vážím, ale zrovna v tomto konkrétním případě se mně zdálo, že jeho hudebně-taneční čísla děj nikam neposouvají, ba že ho naopak brzdí (a to je u mě při hodnocení muzikálů to nejdůležitější kritérium) - spoiler kupř. tu závěrečnou, bezmála patnáctiminutovou, němou pasáž, kdy Jerry fantazíruje o životě s Lisou, poté, co ho tato opustila, považuju za extrém, to bylo takřka neusledovatelné. 65 % ()
Američan v Paríži (film aj postava) majú v sebe taký drajv a kúzlo, že ospravedlňujú všetku jednoduchosť postáv. Ale na druhý pohľad je v postavách a deji viac. Potreba peňazí nám chtiac nechtiac riadi život a podobne to je aj s úctou k ľuďom, ktorí nám pomáhajú. Zvíťazí tu čistá láska? Verte, že to nebude tak jednoduché a priamočiare. Kelly bol ohromný sympaťák, kombinácia štúdiového a reálneho(?) Paríža funguje dokonale a po filme by ste najradšej strávili všetok voľný čas v parížskych kaviarňach a kúpili si byt v podkroví v centre. Z filmu cítiť, že zlatá doba muzikálov je definitívne preč, že niečo podobne entuziastické (nikto ako Kelly nežije) sa dnes už zopakovať (česť dvom výnimkám) nedá. ()
Naprosto skvělé, idealistické a jen a jen pozitivně naladělé dílo. Romantický vztah skončí jak jinak než šťastně po graduálním závěru, baletu: Američan v Paříži. Film je točen na klasický akademický formát 1:1,37 a je to naprosto vyhovující! Např širokoúhlá My Fair Lady z roku 1964 je tomu opakem. Stejně jako zde tak i např ve Zpívání v dešti jsou skvělé a dokonale sehrané choreografické scéhy na které se mohu dívat zas a znovu. Největší zásluhu na tom všem má bezpochyby Glen Kelly. Ten člověk je dokonalý. Té enertgie co z něj vyzařuje, to opravdu nestíhám, je vynikající. Takového člověka potkat na ulici, tak mám hned větší radost ze života a na všechny se usmívám a div s ním netančím :). Když člověk na chvíli odloží thrillery a katastrofické moderní zmotatniny a vezme k ruce nějáký podobný muzikál tak udělá správnou věc. Film se jak už sám název napovídá celý odehrává v Paríži. Je to pro tento romantický příběh místo jako stvořené. Hlavně žádné násilnosti, žádné tvrdosti špatné věci, jen samá rdost, krása a potěšení... tak na mně film působí :) ()
Nejsem žádný velký přívrženec klasických muzikálů a neomdlívám, když Gene Kelly nechá naplno propuknout své taneční kreace, proto dávám jen tři hvězdičky. Na druhou stranu některá taneční čísla z tohoto filmu jsou tak precizně propracovaná, že zaujala i mě a musel jsem uznat, že i tento druh umění má něco do sebe. ()
Galerie (113)
Photo © Metro-Goldwyn-Mayer (MGM)
![Američan v Paříži - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/757/159757802_aec90f.jpg)
Zajímavosti (16)
- Ve studiu MGM postavili 44 replik pařížských ulic, protože přímo ve Francii neměl štáb zajištěn klid pro práci. Natočily se tam pouze dva méně významné záběry. (Hans.)
- Vincente Minnelli během práce na filmu absolvoval rozvodové řízení s Judy Garland, Gene Kelly tak za něj zaskakoval na režisérské židli. (Hans.)
- Údajne je to Genov najobľúbenejší film z jeho tvorby. (fishki)
Reklama