Režie:
Mick GarrisScénář:
Stephen KingKamera:
Edward J. PeiHudba:
W.G. Snuffy WaldenHrají:
Gary Sinise, Molly Ringwald, Jamey Sheridan, Laura San Giacomo, Ruby Dee, Ossie Davis, Miguel Ferrer, Corin Nemec, Matt Frewer, Adam Storke, Rob Lowe (více)Epizody(4)
-
The Plague (E01)
-
The Dreams (E02)
-
The Betrayal (E03)
-
The Stand (E04)
Obsahy(1)
Jeden vedecký experiment skončí katastrofou - z laboratória unikne smrteľne nebezpečný vírus, ktorý zabije niekoľko ľudí. Tisícky obyvateľov v zúfalstve volá políciu, aby im pomohli. Medzi nich patrí aj Stu Redman (Gary Sinise), Frannie (Molly Ringwald) a rocková hviezda Larry, ktorí všade okolo seba vidia mŕtvych ľudí. Postupne zistia, že patria k tým šťastlivcom, ktorí sú voči vírusu imúnni. No nie sú sami. Existujú totiž nepriatelia, ktorí chcú túto tragédiu využiť vo svoj prospech. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (84)
Mám slabost pro katastrofické filmy a vůbec téma konce civilizace. Seriál jsem kdysi viděl předtím, než u nás vyšla kniha a připadal mi solidní. Začátek, kde tvůrci s malým TV rozpočtem kouzlí atmosféru hroutících se USA je celkem atmosférický, co ostatně může líp přiblížit divákovi dopad epidemie než umírání blízkých a chaos v ulicích. Postupně se ale snímek zvrhává v náboženský teror, kde některé postavy otrocky přijímají svůj celkem nesmyslný osud v nestoudné náboženské agitce a přestože jste se divali po částech, stejně si přejete, aby už to rychle skončilo. Předloha je (samozřejmě politicky korektně) předělána po etapách skoro otrocky včetně buranských dialogů předlohy a tradiční Kingově oblibě v debilních říkankách, opakovaných frázích a citacích textů z Bible nebo popkultury. Nevýrazný režisér Garris, prznitel více snímků a ironií osudu rádoby dvorní "adaptátor" Kinga nedokázal poznat, co působí na plátně pitomě a jakmile zmizí choroba, ztrácí se napětí a zájem o děj. Milovníci logiky a důvěryhodnosti se určitě pobaví nad trapasy typu vzorně posekané trávníky v opuštěných městech nebo inteligentně zapálené ohniště pár metrů od ležícího opuštěného člověka, který má čerstvou otevřenou zlomeninu nohy, eh. Příjemně mě ale pobavilo pár cameí s hororovými režiséry a žánrovými oblíbenci. Naopak u většiny herců větších rolí u jejich výkonů (nebo spíš parodie na herectví) duševně trpíte, ani Sinise se do role burana moc nehodí a přežvykovat ty náboženské bludy s nějakou tou autentičností by zvládl málokdo. ()
Je tu vidno snahu poriadne zadaptovať Kingovu najrozsiahlejšiu knihu. A myslím si, že miestami to film zvláda, miestami zase moc nie. A keďže film je rozdelený na 4 časti, povieme si o každej niečo. V prvej časti sa zoznamujeme so superchrípkou Kapitánom Tripsom a jej útoku. Táto časť je podľa mňa celkom schopná. Je zaujímavé sledovať hrdinov a ich akcie, ako sa vyrovnávajú so skutočnosťami a je to celkom efektívne pozerať sa na umierajúcu Ameriku. Nemyslím si, že je to stopercentné, ale myslím, že sa s tým scenáristi celkom slušne popasovali. Gary Sinise je skvelý, Rob Lowe v role Nicka je absolútne fantastický a je to dostatočne zaujímavé na to, aby sme chceli vedieť čo bude ďalej. Pár scenáristických prídavkov si tu však niekto neodpustil. A niektoré sú fajn ako napríklad mŕtvola vo výťahu, a iné moc nie (doktor rozhodnutý zabiť Stua) Druhá časť zápasí s asi najviac problémami a je jednoznačne najhoršia. Molly Ringwald a Corin Nemec spolu absolútne nefungujú plus Corin herecky absolútne zlyháva. Je to nudné, najviac scenáristických zmien, ktoré absolútne nefungujú a je to maximálne rozvláčne, keďže jediné čo sa deje je spájanie hrdinov Všetko sa ale príjemne otáča v tretej časti, ktorá je spracovaná asi najvernejšie knižnej predlhoe. Aj tu sú vidno nejaké zásahy ale nie sú rušivé. A najmä sa konečne v príbehu posúvame ďalej a nestojíme hodinu a pol na jednom mieste. Podľa mňa spracovaná najlepšie a zaujímavo a verne originálu. Posledná časť sa tiež celkom drží, no kombinácia filmu s jeho náboženskou myšlienkou ho trošku zatláča. Najmä keď tu všetko zariadi Božia ruka. Je to podľa mňa dobré, ale sú tam tiež veci, ktoré mi úplne neladia. Celkovo si ale myslím, že ide o jedno z lepšie adaptovaných Kingových diel a ako celok si 4* zaslúži. Myslím si, že niektoré veci tu výrazne zjednodušili, ale nie je to najhoršie. Ako fanúšik Kinga si prídete na svoje. ()
Výborný seriál který občas ujede. Kingovku jsem četl jen jednu a nejsem zas takový fanatik, abych automaticky všechny film strhal, u většiny adaptacích se dobře bavím, tohle nebylo vyjýmkou(Docela by mě zajímalo kolik má kniha stránek). Postavy jsou vskutku výborně vykreslené a díky délce se dokázaly více přiblížit. I když některé byly méně výrazné(viz. třeba většina těch armádních grázlů), a některé byly výborné(Třeba Popeláč skvělej výkon Matta Frewera), samotnej film jsem po prvním díle vážně čekal jen nějakou povídku o nějakém virusu, po prvním díle se to ale pěkně rozlezlo. Skvělí byly i herci a nejvíc mě překvapilo plno cameo rolích. Hudba byla též výborná od country písniček až po klasiku jak tu již někdo zmiňoval pecku "Dont fear the reapper". No nemůžu si moc stěžovat, až na pár uklouznutí to je výborný seriál.(Zkoukl jsem to na jeden zátah celých 6 hodin a nelituju toho času). ()
SPOILER ALERT! Micka Garrise jako Kingova televizního řečníka mám čím dál méně v lásce a po přetrpění The Stand, které jsem nedávno dočetl, nemám nejmenší chuť zhlédnout Bag of Bones (tady byla totiž otřesná i knižní předloha). Je sice hezké, že si tu King střihnul chabě zahranou miniroličku, ale jako autor románu si měl radši napsat pořádný scénář, protože na této minisérii je toho zbabráno víc než dost. Takže pěkně popořadě. Transkripce postav v televizním Svědectví je ten největší průser, jaký jsem kdy u adaptace Stephena Kinga viděl. Frannie Goldsmithová, v knize velmi sympatické dítko objevující mateřské pudy, se nám zde mění v povrchní a manipulativní městskou šlapku (postava, která si v knize Harolda poměrně hnusí, se mu tady lísá na stehno jako před orálním sexem), zatímco tlustý Harold, už od počátku frustrovaný svým ubohým životem, zde naopak působí jako roztomile sympatický geek a jeho přerod v podrazáckou svini tím pádem nějak nefunguje (nebo každému stačí jen žárlivost, a už vraždí?). Dokonce i jednoduchý vztah Fran a Stua se tady podařilo potopit pod hladinu uvěřitelnosti (to přece nevadí že nám při improvizované operaci někdo umřel, raději nahodíme úsměvy a Haroldovi se pěkně sami napráskáme pět minut po líbačce). Ostatní vztahy mezi postavami jsou ale ještě horší. Larry Underwood, ačkoli ho v knize zpočátku charakterizuje řev orální hygieničky "nejseš vůbec fajn!", tady už od začátku vypadá jako bezohledný hovňousek, a bohužel se také tak chová. Jeho pasáž s Nadine a Lucy je samozřejmě nesmyslně ostrouhaná až na kostru emocionálně nefunkčních plků. Interakce Larryho a Joea skrze hru na kytaru je pak úplně vypuštěna. King však ve scénáři zašel ještě dál a dovolil si přehazovat románové postavy a jejich osudy. Nadine Crossová, jejíž tragédie je na knize to nejzajímavější, se tady objeví hned v New Yorku a nakrátko zaujímá roli postarší zbohatlice Rity (jejíž charakteristiku si jednoduše vypůjčí), kdežto Lucy schytala Nadininu původní knižní roli s traumatizovaným dítětem Joem, který byl v knize hlavní indicií právě k pochopení Nadine! Legrační... ani King se ve scénáři nebojí klíčovou charakteristiku jedné postavy přišít postavě jiné. U Nadine mě tahle vyjebávka bolí nejvíce, protože představuje postavu s neskutečným duševním vypětím a dilematem, co je správné a co předurčené. V této podobě však vůbec nevyniká její zoufalství, naopak se tu objevuje chladná zákeřnost, která měla patřit Haroldovi. Ostatní postavy jako Glen Bateman nebo Nick Andros (jediný ze sboru, u koho mi nevadilo obsazení) jako by žádný charakter ani neměli - Glenovy skvělé sociologické postřehy v adaptaci vůbec nejsou. Ani jedna postava apokalypsu zřejmě nijak neprožívá, snad vyjma těch pár záchvěvů u Stua, což však ihned zabíjí představitelka Fran, která se neustále tlemí na celé kolo, jako kdyby šlo o pohodovou letní dovolenou do Boulderu. Je neuvěřitelné, že navzdory monstrózní metráži (jak obvyklé u televizních Kingovek) se nepodařilo ANI JEDNU KLADNOU POSTAVU věrně vykreslit. Jako kdyby se King rozhodl, že prvky, které je nutné převést do filmové řeči, prostě hodí za hlavu a nechá Garrise otrocky natočit pouze jádra narativu - události, ovšem bez jakýchkoli duchovních návazností a odůvodnění. V mezích zůstává jen sympatická postava (narozdíl od knihy, samozřejmě) kriminálníka Lloyda a fanatického Popeláče. Jediný, kdo skutečně exceluje, je Jamey Sheridan v roli dábelského Randalla Flagga, bohužel jen do té doby, než se Garris zbrkle pokusí zobrazit Flaggovu skutečnou podstatu pomocí masky vypadnuvší z béčkových hororů sedmdesátých let. Abych uchopení Flagga vrátil na zem ještě víc: naprosto laciná výměna jeho tvorů - lasiček a vlků za ta nejčastěji odsuzovaná zvířata - potkany, potápí antihrdinův charakter predátora a shazuje ho na úroveň toho nejčistšího hororového klišé. Flagg ale jako postava funguje, narozdíl od drtivé většiny ostatních charakterů. A já se obávám, že by je nezachránily ani lepší herecké výkony, protože Garris s Kingem jaksi zapomněli na to, že polopatické přepsání několika náhodně vybraných dialogů nevytvoří postavu, ale karikaturu. Co se týče náboženského vyznění, nejsem si jistý, jestli Garris tak docela pochopil, o čem The Stand je, a ještě více by mě zajímalo, jestli Kingovi vůbec záleží na tom, jaké interpretace jeho román nabízí. Pánbíčkářství jsem nikdy nikomu nebral a nebudu ani na Kinga nadávat za to, že si do skvělého postapokalyptického námětu zasadil banální otázku dobra a zla, respektive Boha a Ďábla. Jenže to, co v knize bylo snesitelně naznačováno a samotnými postavami dokonce odmítáno, je zde přijato jako dogma "boží vůle" a hotovo. Nemluvím jen o patetických voiceoverech matky Abagail, nebo o vyloženě zbytečném a trapném zformování spásné jiskry do tvaru ruky (boží). Všechno, co se v knize příjemně rozmlžovalo do pochybností, je tady explicitně naservírováno a okořeněno prázdnými žvásty o bohu a dobru. Garris tu předvedl tolik demagogie, že by se mu kazatelé všech zemí mohli klanět. Je pro mě záhadou, proč ho King nechal v podstatě hodně světskou knihu natočit s tak nesmyslným a nelogickým akcentem na náboženské vyznění. Svědectví není o ničem jiném než o lidské civilizaci a jejích následcích, které - jak autor sám okatě koncipuje v knize - tvoří jeden celistvý kruh (1 - civilizace padne, protože lidé něco podělali, 2 - posbíráme zbytky, pohřbíme mrtvé, shromáždíme se, 3 - vybudujeme základy nové civilizace, 4 - civilizace padá, protože dochází k opakované chybě). Navíc, nešikovné vynechání poslední knižní scény, v níž Randal Flagg nenápadně začíná svůj opětovný vzestup, může vést k interpretaci, že zlo bylo zničeno. Když už se pánové vykašlali na jakýkoliv sociologický kontext, mohli mít alespoň dostatek úcty a zachovat tradiční náboženský dualismus a existenci nějakého Anti-, které zde představuje právě Flagg. Kompletní zničení zla si můžeme schovat až na svatého Jana... a filosofickou otázku, zda Flagg a Člověk náhodou nepředstavují totéž zlo, také raději vypustím. Celkově je vidět, že Kingova neúcta k vlastním postavám, nízký rozpočet a Garrisova nezkušenost s filmovým médiem udělaly své. Už od Kingovy naivní kritiky Kubrickovy adaptace Osvícení je znát, že "mistr hororu" nemá šajn, že film pracuje jinak než literatura a že ani otrocký scénář nezamázne odlišnost výrazových prostředků a významových kódů. King by se měl přestat míchat do oblasti, které nerozumí. A co se týče Garrise - když neumí pracovat s adaptací, možná by bylo lepší konečně(!) najít někoho, kdo se obejde bez tolika bolestivých kompromisů. Uvidíme, co předvede Affleck. Držím mu palce, ale skepsi ze mě nevymlátí ani ruka boží. 35% () (méně) (více)
Kdysi dávno jsem The Stand považoval za jeden z nejlepších seriálů, pamatuji na úžasnou atmosféru a napětí. Dnes (po přečtení 1100 stránek Kingova původního rukopisu, jehož vydání si teď už snadno prosadil) mi spousta věcí nesedí. S výjimkou Popeláče jsou všechny postavy jiné, než jak si je podle knihy představuji a to je asi hlavní problém. Jinak atmosféra vystihuje román, děj je i přes 366 minut značně zjednodušený a celek vyjadřuje přesně podle Kinga naději, v kterou už nějaký čas věřím: 51 proti 49. Hodnocení: z původních 80% klesám na 70%. ()
Galerie (13)
Zajímavosti (19)
- Rozhlasová stanice v Arnette se zmíní o písní od Kathi Kamen, Goldmark. Skutečná Kathi píše texty pro rockovou skupinu The Rock Bottom Remainders, které je Stephen King členem. (TomikZlesa)
- ABC Network počítalo původně pro roli Larryho Underwooda s Robem Lowem. (TomikZlesa)
- Hotel v Las Vegas, kde je Randall Flagg a jeho přusluhovači, je stejná budova, která byla použita v alternativní časové linii ve filmu Návrat do budoucnosti 2 (1989). (TomikZlesa)
Reklama