Epizody(10)
-
Currahee (E01)
-
Den všech dnů (E02)
-
Carentan (E03)
-
Nováčkové (E04)
-
Křižovatky (E05)
-
Bastogne (E06)
-
Bod zlomu (E07)
-
Poslední hlídka (E08)
-
Proč bojujeme? (E09)
-
Body (E10)
Obsahy(2)
Bratrstvo neohrožených představuje zásadní počin v historii HBO i televize samotné. Jedná se o desetidílnou minisérii natočenou na motivy bestselleru spisovatele Stephena E. Ambroseho, jenž pojednává o elitní jednotce americké armády z 2. světové války známé jako Easy Company. Minisérie začíná v přísném výcvikovém táboře v Georgii v roce 1942 a vypráví o pozoruhodných úspěších této dobrovolnické střelecké roty, která se časného rána v osudný den "D" roku 1944 účastnila výsadku ve Francii. Stála v čele operace Market-Garden a prodělala ofenzívu na Rýně, zaútočila na nacisty v Bastogne i v Bulge a v roce 1945 pomáhala dobýt Hitlerovo "nedobytné" Orlí hnízdo v Berchtesgaden. (HBO Europe)
(více)Videa (2)
Recenze (1 263)
Počula som o tomto seriáli veľa, kým som sa k nemu dostala. Potom on dostal mňa. Niekoľko detailov (naozaj len niekoľko) sa mi zdalo idylických a prikrášlených, ale v porovnaní s mnohými americkými filmami je to surová realita 2. svetovej :-))) Inak nemám absolútne žiadne výhrady a príbehy 506-teho výsadkového som hltala bez dychu. ()
Vlastně ten seriál poškozuji, když dávám pouhé čtyři hvězdičky, protože jde v každém ohledu o vynikající řemeslo a jeden z vrcholů žánru. Realisticky podané válečné drama, skvěle obsazené s dobře nastíněnými charaktery, bez laciného patosu a zároveň s dostatečně velkým rozpočtem, aby vznikl divácky atraktivní seriál. V zásadě mi vadí jen ten americky zkreslující pohled na 2. světovou válku, který si naplno uvědomí snad jen dobrý znalec historie. I když Bratrstvo neohrožených je v zásadě civilní, absentuje tam ten tradiční nechvalně známý patriotismus, divák se pochopitelně při sledování seriálu nedoví, jak nízká byla bojová morálka amerických jednotek na západní frontě, jak nízká byla vůbec podpora války na evropském kontinentě mezi americkou veřejností. Spojené státy byly dlouho ve vleku politiky izolacionismu, částečně díky špatné zkušenosti ze svého angažmá v 1. světové válce. Evropská válka nebyla populární a vlastně až drastické záběry z koncentračních táborů a líčení německých zvěrstev na sklonku války dodatečně odůvodnily v očích veřejnosti vstup do války a válečné ztráty. Proto taky protižidovské pogromy přitáhly tak silnou pozornost. Americké velení s ohledem na veřejné mínění doma chtělo minimalizovat ztráty a vedlo válečnou kampaň nesmírně opatrně. Obvyklá taktika byla intenzivním bombardováním a dělostřeleckým ostřelováním zdecimovat protivníka tak, aby nekladl pokud možno žádný odpor. Ještě v posledních měsících války, kdy stály americké jednotky proti demoralizovanému nepříteli, kterému docházely pohonné hmoty a proviant, postupovaly v průměru o 3-5 km denně, i když měly drtivou převahu. Spoustu těchto věcí se prostě divák seriálu nedoví nebo se je přinejmenším nedoví v plném rozsahu. I když i na západní frontě se umíralo a strádalo, je to nesrovnatelné s tím, jaká dramata probíhala na východní frontě nebo během partyzánské války. Celkový dojem: 90 %. ()
Vizuálně téměř až orgazmická záležitost. Dějově pěkně rozložené a celkově dost poutavé. Herci sympatičtí, avšak potýkal jsem se s dost vážným problémem rozlišovat u nich jednotlivé osobnosti. Tak nějak mi splývali v jeden celek, kterému sem říkal ,,američtí vojáci". A seriál skutečně zobrazuje ameriku tak, jak si ji zejména američtí lidé přejí vidět a oslavovat ji. K tomu jsou potřeba hrdinové, tedy lidé, kteří se na nic neptají a plní rozkazy shora. A kdokoliv, kdo přežil Bastogne se stává hrdinou automaticky, zejména pak, je - li Američanem. Nesmysl celé války je v seriálu skutečně zmiňován. Její účel už však samozřejmě ne. To sem však už nepatří. Seriál je zpracován tak pěkně, že ho bezesporu řadím k naprostému vrcholu seriálové tvorby a myslím, že s přehledem strčí do kapsy valnou většinu filmů s válečnou tématikou. A tohle musím uznat, ať už je moje důvěra v americké záměry jakákoliv. 4* ()
Reálné zobrazení války jaké jsem ještě neměl možnost spatřit v takovém rozsahu. Díky HBO jsem se mohl podívat jak krutá válka doopravdy byla. Jaké si nesla oběti, hzůry o jakých se nám jen zdálo. Parádní přestřelky, bitvy, hektolitry krve, utrhané končetiny, roztrhané těla, hrdinství, bláznovství, přátelství. Nejvíce mě dostal koncentrační tábor. To byla fakt šílenost. Herecké obsazení ač nebylo nějak moc známé velmi překvapilo. Všichni hrají tak reálně, že skoro ani nevěřím, že to sleduji u PC. Celkově propracované do detailu. Za ty peníze to určite stojí. ()
Tady se z televizního formátu vytěžilo asi naprosté maximum nebo snad ještě víc. Seriál je to excelentní a je dobré, že se mu vyhnuly věci jako přehnaný patriotizmus nebo třeba postava hrdinného černocha. Jen bych hodnocení raději dával spíš za tu filmařinu a příběh vnímal jako konkrétní příběh chlapců z roty E než nějaký komplexnější obraz války. Že se za německé protiofenzívy na americké straně začalo popravovat za dezerci a neuposlechnutí rozkazu se třeba nedozvíte a co je to válka by, při vší úctě, mohli vyprávět spíše vojáci z východní fronty. Jenže o tom pravděpodobně žádný podobný film či seriál nevznikne, protože koho by to v Americe zajímalo a kdo by na to v Evropě našel peníze. ()
Galerie (137)
Zajímavosti (83)
- Američtí výsadkáři při Operaci Overlord spáchali nespočet válečných zločinů, především vraždy zajatců či vzdávajících se nepřátelských vojáků. Obvykle na základě „ospravedlnění“, že „by nás jen zpomalovali“ a „nemáme dostatek lidí a materiálu k jejich hlídání“. Údajně také dostali rozkaz nebrat zajatce od generála Maxwella Taylora (velitele 101 výsadkové divize), byť by takový rozkaz byl protiprávní už dle Haagských úmluv, natož Ženevských konvencí, z nichž některé už tehdy existovaly. Historii však píší vítězové, a tak nebyli tito vojáci za své zločiny nikdy potrestáni a celý život si u svých spoluobčanů užívali statusu válečných hrdinů. (vojtaruzek)
- Scény, kdy Roland Speirs (Matthew Settle) vraždí válečné zajatce, jsou založeny na pravdě, tyto vraždy bezbranných zajatců páchal údajně proto, aby si zajistil respekt u svých mužů. Také zavraždil nejméně jednoho ze svých vlastních vojáků, který údajně neuposlechl jeho rozkaz. Nikdy za tyto zločiny nečelil žádným postihům (za vraždu spolubojovníka měl být vyšetřován Jerrem S. Grossem, velitelem čety, nicméně ten pouhý den poté, co oznámil úmysl Speirse vyšetřovat, „padl v boji“) a v USA byl vnímán až do smrti jako válečný hrdina (podobně jako například vrazi z My Lai, kteří též nebyli za vraždu několika stovek nevinných civilistů potrestáni). (vojtaruzek)
- 15 architektů a přes 200 konstruktérů postavilo 11 evropských měst, ve kterých se děj odehrává. Při natáčení scén u Bastogne pokryl les umělý sníh z 226 000 kg papíru. Les se nacházel v hangáru, jeho vybudování stálo 250 000 dolarů. (IronFan)
Reklama